BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
iværksatte <strong>for</strong>anstaltninger såsom indførslen af tøndesystemet i natrenovationen og jævnlig<br />
oprensning af rendestenene <strong>for</strong> at <strong>for</strong>bedre den offentlige hygiejne og dermed hæve byens<br />
almene sundhedstilstand. 71 Frankenaus og Callissens kritik af det bestående<br />
renovationssystem og krav om, at det offentlige skulle tage vare om borgernes sundhed blev<br />
dog i det store hele ignoreret af myndighederne.<br />
Mere omsigt vakte ingeniør Frederik Christian Kabells (1808-1903) ”Forslag til en<br />
<strong>for</strong>bedret Vandskylning og Gadeskylning <strong>for</strong> Kjøbenhavn” fra 1844. Dette skrift udvidede<br />
rammerne markant <strong>for</strong>, hvad der var muligt at tænke og sige om Københavns fremtidige<br />
byplanlægning. 72 Kabell var i 1833 som en af de første dimitteret fra Den Polytekniske<br />
Læreanstalt i København, der var oprettet i 1829. I 1838-1863 var Kabell ansat som<br />
overinspektør ved det Kgl. saltværk i Oldensloe i Holsten. Herefter blev Kabell amts<strong>for</strong>valter<br />
i Ringkøbing og senere i Skanderborg. I overinspektørstillingen i Oldensloe fulgte Kabell på<br />
tæt hold udviklingen i Hamborg, hvor der i 1840’erne arbejdedes intenst med at <strong>for</strong>syne byen<br />
med moderne vand<strong>for</strong>syning, kloakering og gasbelysning. Kabell rettede i 1844 henvendelse<br />
til borgerrepræsentationen i København og tilbød at undersøge arbejdet i Hamborg nærmere.<br />
Borgerrepræsentationen viste imødekommenhed over<strong>for</strong> initiativet, og senere samme år skrev<br />
Kabell ovennævnte skrift, som var stilet til de københavnske kommunalpolitikere. 73 Heri<br />
kritiserede Kabell Københavns sanitære mangler med støtte i miasmatiske<br />
lægevidenskabelige undersøgelser. Han kan ses som en tidlig eksponent <strong>for</strong> den tætte alliance<br />
mellem læger og teknikere, som senere blev et kendetegn <strong>for</strong> den hygiejniske<br />
re<strong>for</strong>mbevægelse. 74 Kabell kritiserede indledningsvist i skriftet, at [København] ”navnlig med<br />
Hensyn til Sanitets-Forholdsregler endnu Meget har tilbage at gjøre… [da] Brolægningen ved<br />
fugtigt Vejr er overtrukket med et Smuds, som ved stedse stærkere Sammenæltning med<br />
animalsk og vegetabilsk Affald hvert Aar bliver mere dyndet, og ved tørt Vejr, som Støv bragt<br />
i Luften, angriber Lungerne på den ubehageligste og usundeste Maade. (…) Vi ville endvidere<br />
finde, at saadanne Stoffer <strong>for</strong>raadne i vore Rendestene, der under Gjæringen udvikle<br />
skadelige Luftarter”. 75 Disse miasmer eller ”Skadelige Luftarter”, som stammede fra gader<br />
og rendestenes svineri, gjaldt det om at få elimineret, hvilke bedst skete ved at sikre en<br />
71 Frankenau, Rasmus: Det offentlige Sundhedspolitie under en oplyst Regiering. København 1801 & Callisen,<br />
H.: Physisk Medizinske Betragtninger over Kiöbenhavn. København 1807.<br />
72 Kabell, F. C.: Forslag til en <strong>for</strong>bedret Vandskylning og Gadeskylning <strong>for</strong> Kjøbenhavn. Oldensloe 1844.<br />
73 Christensen 1912 s. 552f, Lindegaard 2001 s. 44<br />
74 Lindegaard 2001 s. 55<br />
75 Kabell 1844 s. 6<br />
26