BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Grubesystemet var næsten eneherskende frem til midten af 1800-tallet. Men i det små havde<br />
man siden slutningen af 1700-tallet eksperimenteret med at skaffe latrinen bort af andre veje<br />
bla. ved at indføre transportable tønder i stedet <strong>for</strong> gruber. Disse kunne bæres væk og tømmes<br />
i natrenovationsvognene og derefter udskiftes med rene og tomme tønder fra gang til gang. I<br />
1849 fik landmanden Jerichau fra Fredensborg tilladelse til at bortføre den københavnske<br />
latrin i tønder med videresalg af denne til de sjællandske bønder. Tøndesystemet indførtes<br />
herefter i mange københavnske latrinhuse, men det tog sin tid før tøndesystemet helt<br />
<strong>for</strong>trængte de mange gruber i den københavnske undergrund. Den sidste latringrube nedlagdes<br />
først i 1885. 64<br />
Egentlig underjordisk kloakering som vi kender det i dag var ikke særlig udbredt i<br />
1840’ernes København. I stedet havde de brostensbelagte københavnske gader i hver side en<br />
dyb åben rende, rendestenen, hvori byens spildevand og regnvand blev afledt igennem.<br />
Rendestenene led mange steder af mangel på et ordentligt fald, således at spildevandet ofte<br />
ophobedes, løb over, eller sivede ned i undergrunden. Men hvor det ikke skete, løb<br />
rendestenenes spildevand efter planen ud i havnen, i kanalerne eller i fæstningsgravene. I<br />
1840’erne havde byen 87 km rendesten, hvoraf de 15 var overdækket. 65 Det åbne<br />
afløbssystem på gadeplan belastedes især af vand pumpet ud i rendestenen fra<br />
kældersumpene, som var udgravninger under bygningerne, som skulle opsamle grundvand på<br />
grund af manglende dræning, så det ikke trængte op i kældrene. Det opsamlede vand var af en<br />
meget ildelugtende karakter, da kældersumpene led af nedsivning fra latringrubernes<br />
menneskelige efterladenskaber og fra de selv samme rendestenes stillestående pøl af slam. 66<br />
Rendestenene belastedes også i stigende grad af vandklosetterne, hvoraf de første blev<br />
installeret i 1845 i velhavende københavnernes hjem. Emil Hornemann anslog i 1856, at der i<br />
den mellemliggende periode var installeret omkring 200-300 vandklosetter i København. 67<br />
Disse ældre WC-systemer uden afløb til kloak blev <strong>for</strong>budt i 1857. Ikke før ordentlige<br />
kloakker blev en realitet under København omkring 1900-tallets begyndelse blev WC’er<br />
allemandseje. 68<br />
64 Christensen 1912 s. 155ff, Hilden 1973 s. 16, 51ff, Lützen 1998 s. 89f.<br />
65 Christensen 1912 s. 176f, Hilden 1973 s. 29, Knudsen 1988 s. 33<br />
66 Knudsen 1988 s. 33, Lützen s. 82<br />
67 Hornemann, Emil: ”Den nuværende Husvildhed og Mangel paa Sunde Boliger” I: Hygiejniske Meddelelser<br />
1856-58, bd. 1.<br />
68 Knudsen 1988 s. 35<br />
24