BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Efter tidligere tiders krisetilstande i det danske landbrug, særligt i årene 1818-1828, trådte<br />
landbruget i 1840’erne ind i en ny vækstperiode, særligt efter ophævelsen af den engelske<br />
kornlov i 1846, som åbnede et stort nærliggende marked <strong>for</strong> dansk landbrug. Landbrugets<br />
fremgang smittede af på byerhvervene, ikke mindst i København, hvor industri, handel og<br />
pengevæsen tog til, og hvor en begyndende industrialisering med tekniske nyvindinger som<br />
dampkraft samt nye serviceydelser og varer så dagens lys. Væksten i økonomien blev fuldt til<br />
dørs af krav om frihed på både det politiske og det økonomiske område. På det politiske felt<br />
veg det gamle styre <strong>for</strong> et konstitutionelt demokrati med Junigrundloven i 1849, der <strong>for</strong>drede<br />
almindelig valgret til både folketing og landsting. 55 I København fik man allerede i 1840<br />
gennemført, at Borgerrepræsentationen skulle vælges af byens borgere. 56 Med<br />
kommunalloven i 1857 fik hovedstaden nye og udvidede beføjelser, på områder der tidligere<br />
havde statens myndighedsområde, bla. hvad angår vand<strong>for</strong>syning og brolægning, sundhedsog<br />
renlighedspoliti. På det økonomiske område medførte kravene om liberalisering, at de<br />
snærende bånd om den frie handel løsnedes. Portafgiften faldt bort i 1851. Som et symbol<br />
herpå blev hovedstadens byporte revet ned i 1856-58 i <strong>for</strong>bindelse med opgivelsen af<br />
hovedstadens <strong>for</strong>ældede fæstningsværker og <strong>for</strong>svarsarealerne udenom bykernen. I 1857<br />
vedtoges også den nye næringslov, der med et slag ophævede de gamle lavsrettigheder og<br />
gjorde det muligt <strong>for</strong> enhver at opslå sig som håndværker, og samme år blev også<br />
Øresundstolden ophævet. 57<br />
I <strong>for</strong>hold til byplanlægningen var disse år også en brydningstid, hvor det absolutistiske<br />
styres stærkt restriktive muligheder afløstes af en af borgerskabet domineret liberalistisk tids<br />
mere eller mindre frygt <strong>for</strong> streng restriktion og krav om frihed fra offentlige indgreb. Denne<br />
udvikling havde afgørende betydning <strong>for</strong> hygiejnebevægelsens muligheder <strong>for</strong> at komme<br />
igennem med sine byplansinitiativer i perioden. 58<br />
55<br />
Hilden 1973 s. 34, Hyldtoft 1999 s. 9ff, 117<br />
56<br />
Knudsen 1988 s. 30: Der var dog måde med demokratiseringen, da kun 1,6 % af indbyggerne i hovedstaden<br />
var valgberettigede.<br />
Lindegaard 2001 s. 47: Kommunalbestyrelsen bestod efter den nye <strong>for</strong>fatning fra 1840 af to sideordnede led: a.<br />
Borgerrepræsentationen med 36 mænd valgt af Københavns stemmeberettigede borgere, og b. Magistraten, som<br />
bestod af 10 mand, hvor fire var udpeget af kongen (Overpræsidenten samt tre borgmestre) og seks rådmænd<br />
valgt af borgerrepræsentanterne.<br />
57<br />
Hilden 1973 s. 34f, Hyldtoft 1999 s. 29, Knudsen s. 30<br />
58<br />
Tuxen, Poul: <strong>Dansk</strong> Byplanlægningsakt 1860-1920. København 1991. s. 14<br />
22