BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
historisk tid. Diskursen inkluderer bestemte måder at tale om et emne på, mens andre måder<br />
at tale om samme emne eller objekt ekskluderes og begrænses. 28 Foucault vendte selv<br />
gentagne gange tilbage til analysen af den medicinske diskurs, <strong>for</strong>di dens udvikling og<br />
trans<strong>for</strong>mation omkring år 1800, som skildret af Foucault i Klinikkens Fødsel 29 , etablerede en<br />
ny videnskabelig diskurs, som fik vidtrækkende betydning også uden <strong>for</strong> lægevidenskaben.<br />
Ikke mindst i de københavnske debatter omkring hygiejne, sanitære re<strong>for</strong>mer og<br />
byplanlægning i København i midten af 1800-tallet, som er dette speciales emneområde.<br />
Diskursanalysen er en historisk analyse, som lægger vægten på studiet af udsagn, frem <strong>for</strong><br />
konkret på ”hvad der skete”. Det primære genstandsfelt <strong>for</strong> analysen er den offentlige diskurs.<br />
Hvordan der tales om fænomenerne, og hvad der overhovedet var muligt at sige og bringe til<br />
debat i perioden. Konkret vil jeg i denne fremstilling <strong>for</strong>etage tekstnær genealogisk analyse af<br />
den hygiejniske diskurs, som den er nedfældet i det skriftlige kildemateriale. Herved vil jeg<br />
vise, hvorledes hygiejnikerne sætter den hygiejniske diskurs på dagsordenen i den offentlige<br />
debat og trækker på denne med det <strong>for</strong>mål at fremme re<strong>for</strong>mer politisk. Jeg vil se nærmere på,<br />
hvordan lægerne, ingeniørerne, kemikerne og præsterne i hygiejnebevægelsen i-tale-satte<br />
deres synspunkter i konflikt med divergerende diskurser. Jeg vil undersøge, hvordan<br />
hygiejnikerne producerede og praktiserede konkret magten. Bla. gennem det Foucault kalder<br />
<strong>for</strong> ”viljen til viden” og ”viljen til sandhed”, hvorved hygiejnikerne <strong>for</strong>søgte at opkaste deres<br />
argumenter til ”sandhed”, og derved <strong>for</strong>søgte at overtale andre til at mene det samme som<br />
dem selv. F.eks. gjorde hygiejnebevægelsen brug af systematisk at inddrage<br />
naturvidenskabelige argumenter i sin agitation <strong>for</strong> at fremme den hygiejniske sag. Alliancen<br />
med andre videnskabelige discipliner, og den intense jagt på sandheder og beviser, gav<br />
hygiejnikerne gode muligheder <strong>for</strong> at overbevise dem, der skulle tage beslutningerne og<br />
bevilge penge til de hygiejniske tiltag, om at disse præventive <strong>for</strong>anstaltninger nyttede. 30<br />
Jeg er specielt inspireret af Foucaults genealogiske metode til studiet af diskurser. Det er<br />
en diskursanalytisk metode, som han i Talens <strong>for</strong>fatning 31 og Nietzsche – Genealogien,<br />
historien 32 fra 1971 udviklede med det <strong>for</strong>mål at optimere analysen af diskurser, som han<br />
28<br />
Hall, Stuart: ”The Work of Representation” I: Hall, Stuart (ed.): Representation. Cultural Representation and<br />
Signifying Practices. London 1997. s. 44<br />
29<br />
Foucault, Michel: Klinikkens fødsel. København 2000.<br />
30<br />
Lindegaard 2001 s. 31, 124<br />
31<br />
Foucault, Michel: Talens <strong>for</strong>fatning. København 2001.<br />
32<br />
Foucault; Michel: ”Nietzsche – Genealogien, historien”. I: Foucault, Michel: Talens <strong>for</strong>fatning. København<br />
2001.<br />
14