BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Berlingske Tidende, hvor hygiejnediskursen ofte kom i clinch med og blev testet op imod<br />
mere konservative re<strong>for</strong>mskeptiske synspunkter. 21<br />
Hovedkilderne til denne fremstilling er dog først og fremmest artikler publiceret i<br />
periodens mange nye tidsskrifter. Jeg har primært medtaget artikler fra lægevidenskabelige<br />
tidsskrifter, som hygiejnebevægelsen brugte som plat<strong>for</strong>m <strong>for</strong> deres agitation: Bibliothek <strong>for</strong><br />
Læger, Ugeskrift <strong>for</strong> Læger og Hygiejniske Meddelelser. Ideen med tidsskrifterne var, at<br />
samle viden og erfaring sammen, ligesom det også gav mulighed <strong>for</strong>, at distribuere <strong>for</strong>edrag<br />
og diskussionsreferater fra re<strong>for</strong>mvenlige selskaber, f.eks. blev referatet fra Det kongelige<br />
medicinske selskabs hygiejniske Komité trykt i Bibliothek <strong>for</strong> Læger. De trykte <strong>for</strong>edrag og<br />
diskussioner kunne via tidsskrifterne spredes ud til en større kreds til oplysning og<br />
<strong>for</strong>bedringer, eller redaktørerne kunne selv bringe nye emner på dagsordenen, som Emil<br />
Hornemann gjorde det med sit tidsskrift Hygiejniske Meddelelser. 22<br />
Hygiejnebevægelsens større selvstændige videnskabeligt funderede afhandlinger og<br />
undersøgelser er også naturlige centrale kilder til studiet af hygiejnebevægelsens diskursive<br />
praksis. Det samme er kommissionsberetningen ”Beretning om den ved allerhöieste<br />
Commissorium af 12. marts 1851 nedsatte Sundhedscommissions Virksomhed” 23 og det trykte<br />
referat fra ”Den hygiejniske Congres i Kjöbenhavn juli 1858”. 24 Dette materiale giver et<br />
konkret indblik i de videnskabelige, tekniske og faglige problemstillinger samtidig med, at det<br />
giver et indblik i, hvordan disse problemstillinger præsenteredes <strong>for</strong> og <strong>for</strong>handledes med<br />
hygiejneskeptikere. Endelig udgør den kommunalpolitiske <strong>for</strong>handlingsprotokol Kjøbenhavns<br />
Borgerrepræsentanters Forhandlinger (KBF), som jeg har studeret nærmere <strong>for</strong> perioden<br />
1840-1858, et godt supplerende grundlag <strong>for</strong> analysen af hygiejnebevægelsens agitation på<br />
Københavns Rådhus samt ikke mindst af den generelle politiske holdning til og debat<br />
omkring planlægningsspørgsmål.<br />
21 Bonderup, Gerda: Cholera-Morbro’er og Danmark. Billeder til det 19. århundredes samfunds- og<br />
kulturhistorie. Århus 1994. s. 37, Sølinge, Jette D. (m.fl.): De danske aviser 1634-1989. Bd. 2. 1848-1917.<br />
Odense 1989. s. 100ff, 109.<br />
22 Hygiejnebevægelsen i-tale-satte også den hygiejniske diskurs i ikke-lægevidenskabelige tidsskrifter, f.eks. i<br />
tidsskriftet Quartalsindberetninger fra Industri<strong>for</strong>eningen.<br />
23 Hornemann, Emil (red.): Beretning om den ved allerhöieste Commissorium af 12. marts 1851 nedsatte<br />
Sundhedscommissions Virksomhed. København 1852.<br />
24 Den hygiejniske Congres i Kjöbenhavn juli 1858. København 1858.<br />
12