Grammatik i et Lappiske sprog. saaledes som det tales i Norsk ...
Grammatik i et Lappiske sprog. saaledes som det tales i Norsk ...
Grammatik i et Lappiske sprog. saaledes som det tales i Norsk ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
2. Kap. Adjektiver. 27<br />
§. 44.<br />
Adjektiverne adskille, lige<strong>som</strong> Substantiverne, kverken Kjbn,<br />
genus, eller bestemt og ubestemt Form, Artikkel.<br />
§• 45.<br />
Numerus, Tall<strong>et</strong>, er lige<strong>som</strong> ved Substantiverne, tvende: Singu-<br />
laris, Entall<strong>et</strong>, og Pluralis, Flertall<strong>et</strong>. Casus, Forboldsformerne, ere<br />
ligeledes de samme <strong>som</strong> for Substantiverne. Ligesaa er Boiningen,<br />
declinatio, og Deklinationernes Antal.<br />
§. 46.<br />
For de hbjere Grader have Adjektiverne særegne Endelser el-<br />
ler Former.<br />
§• 47.<br />
Ved Adjektiverne blive <strong>saaledes</strong> fem Ting at lægge Mærke til:<br />
1) den dobbelte Form; efter<strong>som</strong> de nemligen ere enestaaende, el-<br />
ler vedfojede Substantiverne;<br />
2) Numerus, Tall<strong>et</strong>;<br />
3) Casus, Forholdsformerne ;<br />
4) Declinatio, Boiningen;<br />
5) Comparatio, Gradforhbiningen.<br />
§. 48.<br />
Adjektivernes dobbelte Form.<br />
Vist nok synes d<strong>et</strong> at maatte være Adjektivernes egentlige Be-<br />
stemmelse at vedfojes Substantiverne, og at folgeligen den vedfoje-<br />
de Form maatte være Hovedformen, og den enestaaende derfor den-<br />
ne underordn<strong>et</strong>. I d<strong>et</strong> <strong>Lappiske</strong> synes imidlertid den vedfojede Form<br />
at være udsprungen af den enestaaende. I nogle Ord er der rig-<br />
tignok ingen Forskjel imellem den enestaaende og imellem den ved-<br />
fojede Form; disse ere imidlertid ikke mange. I Almindelighed sy-<br />
nes den vedfoiede Form at indeholde en Tillægsendelse til den ene-<br />
staaende Form, eller og, hvilk<strong>et</strong> dog er sjeldnere, at have berbv<strong>et</strong><br />
den enestaaende Form Slutnings Bogstav<strong>et</strong>. Ogsaa synes Forhbi-<br />
nings Graderne, i d<strong>et</strong> mindste ved de fleste Adjektiver, umiddelbar<br />
at være udsprungne og dannede af den enestaaende Form. Af de<br />
af Adjektiverne dannede Substantiver synes ligeledes de fleste at<br />
skylde den enestaaende Form deres Dannelse. Paa nogle faa Und-<br />
tagelser nær, kunne Adjektiverne i den vedfojede Form ikke dekli-<br />
neres, i den enestaaende Form derimod altid. Af disse Aarsager<br />
vil derfor Adjektivernes enestaaende Form blive lagt til Grund, og