Grammatik i et Lappiske sprog. saaledes som det tales i Norsk ...
Grammatik i et Lappiske sprog. saaledes som det tales i Norsk ...
Grammatik i et Lappiske sprog. saaledes som det tales i Norsk ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Bogstavlære. 51<br />
Anm. 2. Heller ikke er den af de forhenværende norske og danske<br />
Missionairer brugte B<strong>et</strong>egnelses Maade for at tilkjendegive d<strong>et</strong><br />
lappiske Sprogs Lyd anvendelig og brugbar.<br />
Anm. 3. Side 15 i Prof. Raskes lap. ræs. Sproglære tindes Tand-<br />
bogstaverne b<strong>et</strong>egnede <strong>saaledes</strong> <strong>som</strong> de her ere anforte; i Sprog-<br />
læren selv derimod ikke, Aspirationen er der antyd<strong>et</strong> ved Bog-<br />
stav<strong>et</strong> h; omendskjont h er <strong>et</strong> almindeligen antag<strong>et</strong> Aand<strong>et</strong>cgn,<br />
saa er dog den eneste rigtige B<strong>et</strong>egnelses Maade for enkelte<br />
beaandede Lyd enkelte og ikke sammensatte Tegn, hvorfor og-<br />
saa Professor Rask siden gav den her brugte B<strong>et</strong>egnelses Maa-<br />
de for de lappiske Tandbogstaver sit Bifald. D<strong>et</strong> er allerede<br />
bemærk<strong>et</strong> at B<strong>et</strong>egnelsen for de beaandede d og t, nemligen d'<br />
og t samt B<strong>et</strong>egnelsen for ngh Lyden, q, tilborer Rask. Ikkuns<br />
ved enkelte Tegn for enkelte Lyd bliver d<strong>et</strong> muligt at udtryk-<br />
ke og b<strong>et</strong>egne d<strong>et</strong> System, der ligger til Grund for de forskjel-<br />
lige Bogstav Ordninger, der findc Sted i d<strong>et</strong> lappiske Alphabct,<br />
<strong>et</strong> System, <strong>som</strong> Naturen ikke alene selv har dann<strong>et</strong> og anord-<br />
u<strong>et</strong>, men <strong>som</strong> raaaske mere end i de fleste andre Sprog, i en-<br />
hver enkelt Del af Sprog<strong>et</strong> og Sproglæren fremtræder og gjor<br />
sig gjældende, uden en tydelig og rigtig Opfattelse af samme<br />
kan man hverken deklinere eller konjugere. D<strong>et</strong> er en aldeles<br />
Umulighed med den af Lindalil og Ohrling brugte B<strong>et</strong>egnelses<br />
Maade at give en rigtig og sand Fremstilling hverken af Spro-<br />
g<strong>et</strong> selv eller d<strong>et</strong>s Alphab<strong>et</strong>; at der gives <strong>et</strong> Lydsystem, at der<br />
gives regelmæssige lovbundne Bogstav Afændringer og Overgange,<br />
derom erholder man ikke alene ingen Ide, men d<strong>et</strong> hele System,<br />
al regelmæssig Deklineren, Konjugeren og Gradforhbining for-<br />
styrres aldeles og tilint<strong>et</strong>gjøres. D<strong>et</strong>te gjældcr ogsaa om alle<br />
de ovrige B<strong>et</strong>egnelses Maader eller Tegn, der af de forskjellige<br />
Skribentere have vær<strong>et</strong> benyttede til at b<strong>et</strong>egne d<strong>et</strong> lappiske<br />
Alphab<strong>et</strong>.<br />
Anm. 4. D<strong>et</strong> dobbelte w, <strong>som</strong> Professor Rask foreslaar optag<strong>et</strong> i<br />
d<strong>et</strong> lappiske Alphab<strong>et</strong>, er næppe af den Nytte eller Nodvendig-<br />
hed, at samme behoves.<br />
Hvad Ordningen angaar af Bogstaverne i Alphab<strong>et</strong><strong>et</strong>, da har<br />
Professor Rask beholdt den sædvanlige, og sætter <strong>saaledes</strong> c<br />
imellem b og d, 5 anviser han Plads i Bogstavrækken mellem<br />
p og r, fordi d<strong>et</strong>te er d<strong>et</strong>s oprindelige Sted, da d<strong>et</strong> svarer til