Grammatik i et Lappiske sprog. saaledes som det tales i Norsk ...
Grammatik i et Lappiske sprog. saaledes som det tales i Norsk ...
Grammatik i et Lappiske sprog. saaledes som det tales i Norsk ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
50<br />
Bogstavlære.<br />
i d<strong>et</strong>s Sted er s bortkast<strong>et</strong> af ds og ts, og de aspirerede ds og<br />
ts b<strong>et</strong>egnede dj og tj og de dobbelte dtj og ttj, B<strong>et</strong>egnelsen<br />
altsaa sig selv modsigende og tillige b<strong>et</strong>egnende nog<strong>et</strong> ganske<br />
And<strong>et</strong> end d<strong>et</strong> der skulde b<strong>et</strong>egnes. Naar fra sj borttages d<strong>et</strong><br />
<strong>som</strong> Aspirations Tegn benyttede j, erholder man Grundlyden s<br />
tllbage uden Aspiration, men naar fra dj og tj borttages Aspi-<br />
rations Tegn<strong>et</strong> j saa bliver jo tilbage <strong>som</strong> Grundlyd d og t iste-<br />
d<strong>et</strong> for at Grundlyden er s.<br />
c. Ved de aspirerede Tandbogstavers eller Hvislelyds For-<br />
dobling bliver d<strong>et</strong> Urigtige i B<strong>et</strong>egnelses Maaden endnu mere<br />
ioinefaldende og forvildende. D<strong>et</strong> forstærkede eller fordoblede<br />
s, (ss), og d<strong>et</strong> forstærkede eller fordoblede c, (c), b<strong>et</strong>egnes ssj<br />
og ttj, f. Ex. ašSe, Sag, og acce, Fader, skrives assje og attje, og<br />
staves as-sje og at-tje, men nu er og maa Lyden i Rodord<strong>et</strong>s,<br />
Kodlydens forste Stavelse være aldeles den samme <strong>som</strong> i Rod-<br />
ord<strong>et</strong>s, Rodlydens anden Stavelse, der burde da i al Fald have<br />
vær<strong>et</strong> skrev<strong>et</strong> og stav<strong>et</strong> asj-sje og atj-tje; de uaspirerede Lyd<br />
as og at kunne jo dog ikke finde Sted i Rodlyden af <strong>et</strong> aspire-<br />
r<strong>et</strong> Ord, og heller ikke omvendt kunne aspirerede Lyd finde<br />
Sted i ikkeaspirerede Ord, med hvilke de ere forenede. I <strong>et</strong><br />
og samme Ord kan Grundlyden — Roden — ikke være baade<br />
beaand<strong>et</strong> og ubeaand<strong>et</strong>, baade nuda og adspirata.<br />
d. Ikke mindre er Feilen ved de ikke beaandede Sibilante-<br />
res Fordobling; 33 og cc b<strong>et</strong>egnes dds og tts; ga33<strong>et</strong>, robe,<br />
giicc<strong>et</strong>, vaage, skrives og staves gad-ds<strong>et</strong> og gåt-ts<strong>et</strong> isted<strong>et</strong> for<br />
at man dog i al Fald maatte have skrev<strong>et</strong> gads-ds<strong>et</strong> og gåts-ts<strong>et</strong>;<br />
Grundlyden — Rodlyden — er saavel ved de ikke aspirerede,<br />
<strong>som</strong> ved de aspirerede Lyd den samme i anden Stavelse i Rod<br />
Ord, hvis Rod bestaar af to Stavelser; paa den b<strong>et</strong>egnede Maa-<br />
de kommer Rodlyden til at beståa af en Sammenhobning eller<br />
Sammenfoielse af ulige og aldeles forskjelligartede Lyd.<br />
e. Aldeles forskjellige Lyd ere sammenblandede og forvexle-<br />
dc; en og samme Lyd b<strong>et</strong>egnes paa tre forskjellige Maader, c<br />
er baade tj, ts og tz, selvsamme Lyd b<strong>et</strong>egnes anderledes i Be-<br />
gyndelscn, anderledes i Midten og anderledes i Enden af Ordene.<br />
f. Et og samme Bogstav, j, er snart Ganebogstav<strong>et</strong> j, <strong>som</strong> i:<br />
njajes, libja o. s. v., snart igjen ikkuns <strong>et</strong> underordn<strong>et</strong> Beaan-<br />
dins Tegn, <strong>som</strong> i attje o. s. v.