Grammatik i et Lappiske sprog. saaledes som det tales i Norsk ...
Grammatik i et Lappiske sprog. saaledes som det tales i Norsk ...
Grammatik i et Lappiske sprog. saaledes som det tales i Norsk ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
[\6<br />
Bogstavlæie.<br />
§. 108.<br />
Udgjor i Tostavelscs Ord sidste Bogstav i næstsidste Stavelse<br />
og forste Bogstav i sidste Stavelse, altsaa d<strong>et</strong> Bogstav, der hikker<br />
næstsidste og begynder sidste Stavelse nogle af de i denne Afdelings<br />
§ 95 opforte forstærkede eller fordoblede Konsonanter, da ere begge<br />
disse Konsonanter Kjende Konsonanter og forsvages folgeligen under<br />
Boiningen <strong>saaledes</strong> <strong>som</strong> anforte § udviser, <strong>som</strong>: jakka, jaga, gi<strong>et</strong>ta,<br />
gieda, doaivvo, doaivo, sadne, sane, buorre, buore, lådnot, lånoi,<br />
låkkat, lagai, suokk<strong>et</strong>, suki, boatt<strong>et</strong>, bådi.<br />
Udgjor derimod sidste Bogstav af næstsidste Stavelse og forste<br />
Bogstav af sidste Stavelse ingen af de dobbelte eller forstærkede<br />
Konsonanter, der ere anforte i denne Afdelings § 95, saa bar Ord<strong>et</strong><br />
ikkuns en Kjende Konsonant, nemligen den, <strong>som</strong> begynder sidste<br />
Stavelse, og <strong>som</strong> da under Ord<strong>et</strong>s Boining forstærkes paa den i tit<br />
nævnte § anforte Maade, <strong>som</strong>: ålmai, ålbma, olmus, olbmu, balges,<br />
balgga, galmas, galbma, cielgas, cielgga.<br />
§. 109.<br />
Samtlige Tostavelses Ord, hvis forste Stavelse er en aaben Sta-<br />
velse og folgeligen ender paa en Vokal have ligeledes ikkuns en<br />
Kjende Konsonant, den nemligen, <strong>som</strong> begynder sidste Stavelse, og<br />
<strong>som</strong> altsaa ved Ordenes Boininger udergaar de i denne Afdelings §<br />
95 anforte Forandringer, <strong>som</strong>: maras, mårras, males, mallas, dnogje,<br />
duoje, suolo, sullu, boaco, båeen, hanes, badnas, dimes, dibma, ?,abes,<br />
abba, vuogas, vuokkas, duogjot, dnjui.<br />
§. 110.<br />
I mange Ord forblive Kjende Konsonanterne uforandrede, <strong>som</strong>:<br />
bakkom, Genitiv bakkom; ædne, Genitiv ædne; ravvit, man ravvim.<br />
§ I».<br />
I de fleste To og Flerstavelses Ord og i alle Diminutiva, der<br />
endes paa -3 er d<strong>et</strong>te, altsaa Ord<strong>et</strong>s sidste Bogstav, Kjende Konso-<br />
nant, <strong>som</strong>: veljas, veljacin, gædas, gædaci, doaimalas, doaimalagak,<br />
goaskemas, goaskemagak, barranius, barramussi.<br />
§• 112-<br />
I Trestavclses Substantiver af forste Deklination, der ende paa<br />
en Konsonant, er denne Kjende Konsonant, og i Fire- og Flerstavel-<br />
ses Substantiver der ende paa en Vokal, er den sidste Bogstav i<br />
Ord<strong>et</strong>s tredie Stavelse samt forste Bogstav i Ord<strong>et</strong>s fjerde og sidste<br />
Stavelse Kjende Konsonanter; forstnævnte Ord ere egentligen For-