Grammatik i et Lappiske sprog. saaledes som det tales i Norsk ...
Grammatik i et Lappiske sprog. saaledes som det tales i Norsk ...
Grammatik i et Lappiske sprog. saaledes som det tales i Norsk ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Bogstavlære. 29<br />
g i Verb<strong>et</strong> læt, lekkus, læge, denne Overgang til g er en Undtagel-<br />
se, da kk ellers stedse ikkuns har de i 1 og 2 anforte Overgange.<br />
k.<br />
Foruden d<strong>et</strong> rene, ubeaandede k, lindes vist nok ogsaa i Spro-<br />
g<strong>et</strong> <strong>et</strong> beaand<strong>et</strong> k, men dels er d<strong>et</strong>te k saa overmaade sjeldent, og<br />
dels saa overmaade vanskeligt med Sikkerhed at bestemme d<strong>et</strong>s Brug,<br />
d<strong>et</strong> er derfor ikke optag<strong>et</strong> i Alphab<strong>et</strong><strong>et</strong>. D<strong>et</strong>te beaandede k synes<br />
at være fortrængt af Bogstav<strong>et</strong> f.<br />
§. 80.<br />
n<br />
er <strong>et</strong> Næsebogstav og tillige <strong>et</strong> flydende Bogstav, — ngh — og horer —<br />
ifolge Rask — vel maaske ikke nærmest til Ganebogstaverne, men da<br />
d<strong>et</strong> benytter <strong>et</strong> Ganebogstav — g — til Hjælp naar d<strong>et</strong> skal forstærkes,<br />
og d<strong>et</strong> synes at være en staaende Regel at ikkuns Bogstaver — Kon-<br />
sonanter — af samme Ordning kunne forstærke hverandre, er t] her<br />
optag<strong>et</strong> blandt Ganebogstaverne; Lyden ligner nog<strong>et</strong> vort ng i Ord<strong>et</strong><br />
Kong; t] maa iovrigt vel adskilles fra ng, <strong>som</strong> forstærk<strong>et</strong> bliver ngg;<br />
t] staar aldrig i Begyndelsen af <strong>et</strong> Ord, men vel foran Stavelser.<br />
Skal ti forstærkes tager d<strong>et</strong> Bogstav<strong>et</strong> g foran sig, daqas, dagqasak,<br />
buoqes, buogqasak, vivqa, vivgqak og horer da g til den foran-<br />
gaaende Stavelse <strong>som</strong> den slutter, q tilhorer den efterfolgende<br />
Stavelse <strong>som</strong> den da begynder. An-ger men sa-qas; ran-ga-št<strong>et</strong><br />
men sa-qar-d<strong>et</strong>; rang-got men ag-qat.<br />
Skal gq forsvages kastes g bort, vuåigqa, vuåiqa, agqat, aqam.<br />
Næppe gaar q under Ordenes Boining over til qq, ikkuns til<br />
gq, i Rodderue forekommer imidlertid hyppigen d<strong>et</strong> dobbelte qq,<br />
<strong>som</strong>, naar d<strong>et</strong> forsvages, gaar over til q, maqqa, maqeb § 118.<br />
haqqa, håna.<br />
§• 81.<br />
Til en nærmere Oversigt og Sammenstilling af Læbe-, Tunge-<br />
og Ganebogstaverne tilfojes efterfolgende Tabel.<br />
§. 82.