Grammatik i et Lappiske sprog. saaledes som det tales i Norsk ...
Grammatik i et Lappiske sprog. saaledes som det tales i Norsk ...
Grammatik i et Lappiske sprog. saaledes som det tales i Norsk ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
20<br />
Bogstavlære.<br />
disses Pladse, me» <strong>som</strong> forenende, <strong>som</strong> Mæglere og <strong>som</strong> Midlere.<br />
Sluttende sig noie til sin nære Frænde Konsonanten v forer os n,<br />
den sidste af de store Vokaler, ved og med v, d<strong>et</strong> and<strong>et</strong> Bogstav i<br />
Læbebogstavernes Ordning, ind iblaiult Konsonanternes ordnede Ræk-<br />
ker, vel i sammes forste Ordning, men dog ikke blot hen til den<br />
yderste Udkant af samme, strax ved vor Indtrædelse iblandt Koiy<br />
sonanterne se vi os omringede af disse, id<strong>et</strong> vi paa den ene Side<br />
have b og paa den anden Side p. Men endnu mere forer os d<strong>et</strong><br />
and<strong>et</strong> og sidste Bogstav af Hækken mediae, d<strong>et</strong> lille, men mægtige<br />
og meg<strong>et</strong> formaaendc i, midt ind i Kredsen af Konsonanterne. Ind-<br />
fiirte af Vokalen i ved og med d<strong>et</strong>s nære Slægtning og Frænde j<br />
befinde vi os tillige med samme strax i Spidsen for Rækken pa-<br />
latinæ, omringede paa den ene Side af Rækkerne labiales og lingvales<br />
og paa den anden Side af Rækkerne gntturales og den<strong>tales</strong>.<br />
Konsonanterne.<br />
%. 56.<br />
Konsonanterne ere enten rene — nndæ — d<strong>et</strong> er, nbeaandede,<br />
eller beaandede — aspirerede — adspiratæ.<br />
§• 57.<br />
Beaandingen forstærker vel, men fordobler ikke Bogstav<strong>et</strong>, d<strong>et</strong><br />
beaandede — aandende — Bogstav er ligesaa vel enkelt <strong>som</strong> d<strong>et</strong> ikke<br />
aandende eller ubeaandede. Beaandingen og Fordoblingen maa der-<br />
for ikke sammenblandes. Saavel de ubeaandede <strong>som</strong> de beaandede<br />
Bogstaver — Konsonanter — kunne fordobles og igjen forenkles, og<br />
ligger i denne de beaandede Konsonanters Fordobling og Forenkling,<br />
der folger aldeles de samme Love, <strong>som</strong> ved de enkelte ubeaandede<br />
Bogstaver, tillige <strong>et</strong> Bevis for at Beaandingen i og for sig selv ikke<br />
fordobler Bogstaverne, Heller ikke blodgjor Beaandingen Bogstav<strong>et</strong>,<br />
men, <strong>som</strong> allerede bemærk<strong>et</strong>, og <strong>som</strong> i d<strong>et</strong> Fblgende nærmere vil<br />
blive udvikl<strong>et</strong>, forstærker Aspirationen Bogstav<strong>et</strong>.<br />
$. 58.<br />
Beaandingen er afhængig af de Konsonanter, der skulle beaan-<br />
des og er tre Slags, den ene tilhbrende de klanglose — Gaue- og<br />
Tungebogstaverne — er antyd<strong>et</strong> ved en Tværstærg, sat tvært over<br />
Bogstav<strong>et</strong>, d, t, g, den anden Slags Beaanding tilhorer udelukkende<br />
Hvislebogstaverne, Sibilanterne eller Tandbogstaverne, er tilkjende-