Grammatik i et Lappiske sprog. saaledes som det tales i Norsk ...
Grammatik i et Lappiske sprog. saaledes som det tales i Norsk ...
Grammatik i et Lappiske sprog. saaledes som det tales i Norsk ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
4. Kap. Verber. 115<br />
Gerundium ; fremtræder ogsaa <strong>som</strong> <strong>et</strong> præsens participiura i<br />
nægtende B<strong>et</strong>ydning, og svarer til casus caritativus.<br />
Til Nomen verbale horer:<br />
a. <strong>et</strong> nomen substantivum verbale, og b. <strong>et</strong> nomen adjectivum<br />
verbale.<br />
Fbrstnævnte er igjen to Slags:<br />
1. nomen subst, verbale abstractum, en Handlingsform, nomen<br />
actionis, der indbefatter Bemærkelsen af begge vore Former<br />
paa -ing og -n, <strong>som</strong>: Læsning og Læsen; Handling og Hand-<br />
len o. s. v. D<strong>et</strong> bojes i alle Forholdsformer i begge Tal.<br />
2. nomen subst, verbale concr<strong>et</strong>um, en Handlersform, nomen<br />
agentis, svarende til vor Form paa -r, <strong>som</strong>: Læser, Handler,<br />
Horer, o. s. v. D<strong>et</strong> bbjes Jigeledes i alle Forholdsformer i de<br />
tvende Talformer.<br />
b. Nomen adjectivum verbale, der svarer til Latinernes Parti-<br />
cipium, indbefatter:<br />
1. præsens participium, uden Bibegreb af nogen bestemt Tid,<br />
bruges derfor med Hjælpeverbum læt om enhver<strong>som</strong>helst Tid;<br />
ogsaa d<strong>et</strong>te bojes i alle Forholdsformer og i begge Tal.<br />
2. præteritum participium med Begreb<strong>et</strong> af en forbigangen Tid;<br />
er ubojeligt.<br />
§. 234.<br />
Paa Grund af den store Overensstemmelse, der finder Sted<br />
mellem Declinations og Conjugations Systemerne ere adskillige Boi-<br />
nings-Former i sidstnævnte overensstemmende, saavel i B<strong>et</strong>ydning<br />
<strong>som</strong> i Endelse, med adskillige Forholdsformer i forstnævnte, hvis<br />
Benævnelser derfor ere beholdte, <strong>som</strong> de formentligen mest passende.<br />
Saaledes er Gerundi<strong>et</strong>s Endelse -ed)in ogsaa i B<strong>et</strong>ydning<br />
overensstemmende med Substantivernes comitativ casus -in; Und-<br />
ladelsesformen -kæt)ta er saa godt <strong>som</strong> aldeles den samme <strong>som</strong><br />
Substantivernes casus caritativus -ta eller tåga. Hvad Endelsen<br />
-kætta i ovrigt angaar da tillægges <strong>som</strong> oftest <strong>et</strong> i euphonicum,<br />
altsaa -kættai. De af den latinske <strong>Grammatik</strong> bekjendte Benævnel-<br />
ser ere satte ved Siden af de mindre bekjendte. De af den latin-<br />
ske <strong>Grammatik</strong> ubekjendte Former og Benævnelser ere i Paradig-<br />
merne vedfoj<strong>et</strong> norsk Oversættelse, forsaavidt d<strong>et</strong>te har vær<strong>et</strong> ans<strong>et</strong><br />
for nodvendigt til Tydelighed.<br />
8 *