Grammatik i et Lappiske sprog. saaledes som det tales i Norsk ...
Grammatik i et Lappiske sprog. saaledes som det tales i Norsk ...
Grammatik i et Lappiske sprog. saaledes som det tales i Norsk ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
5. Kap. Pronominer. 107<br />
Mnttom, soames, moadde, juoida, jecca, æres, juokke, buok,<br />
ædnag, galle, ållo, nubbe; guoibme, uccan, gallad, galles; gige, gut-<br />
tege, mige, mikkege, maggarge, moftege, gallege.<br />
Af disse ere de tolv forste enkelte og tillige Stamord; de<br />
fire folgende ere vel enkelte men ikke Stamord; de syv sidste ere<br />
sammensatte.<br />
Enkelte pronomina indefinita, <strong>som</strong> selv ere Stamord ere:<br />
Muttom, soames, moadde, juoida, jeca, æres, juokke, buok,<br />
ædnag, galle, ållo, nubbe.<br />
§. 205.<br />
Muttom, soames, en, <strong>et</strong>, nogen, nog<strong>et</strong>.<br />
Muttom bojes saavel i den vedfojede <strong>som</strong> enestaaende Form<br />
regelr<strong>et</strong> <strong>som</strong> Adjektiver af anden Boining, se vielggad §. 61.<br />
Paa samme Maade bbjes soames regelr<strong>et</strong> <strong>som</strong> hanes, §. 60;<br />
lige<strong>som</strong> n i hanes forstærkes med d, <strong>saaledes</strong> forstærkes m i soames<br />
med b, altsaa i Genitiv og Infinitiv Sing. soabmas, o. s. v.<br />
§. 206.<br />
Moadde, nogle.<br />
I vedfoj<strong>et</strong> Form er moadde ubojeligt; i den enestaaende Form<br />
forekommer d<strong>et</strong> i efterfolgende tre Forholdsformer.<br />
Nom. moadde,<br />
{moadde,<br />
mådid,<br />
Locat. moaddest.<br />
§, 207.<br />
Jecca, æres, en anden, <strong>et</strong> and<strong>et</strong>.<br />
Saavel i den vedfojede <strong>som</strong> i den enestaaende Form bojes<br />
jecca aldeles regelr<strong>et</strong> <strong>som</strong> Adjektiver af forste Deklination, se bahha<br />
§. 53. I Flertall<strong>et</strong> har jecSa imidlertid en dobbelt Form, da d<strong>et</strong><br />
baade bojes <strong>som</strong> Flertall<strong>et</strong> af bahha, og <strong>som</strong> Flertall<strong>et</strong> af njalgis,<br />
hvis Nominativ er njalggasak.<br />
Æres, der i vedfoj<strong>et</strong> Form har ærra, r<strong>et</strong>ter sig efter de i §. 62.<br />
for de her nævnte Adjektiver givne Bestemmelser, og bojes derfor<br />
aldeles <strong>som</strong> njalgis §. 63; ikkuns at i Enkelttall<strong>et</strong> har æres ikkuns<br />
en Form, nemligen den forst anforte af njalgis, hvis Genitiv endes<br />
paa -a; i Flertall<strong>et</strong> har æres begge de for njalgis anforte Former.