Beretning 2003/06 - TAT
Beretning 2003/06 - TAT
Beretning 2003/06 - TAT
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>/<strong>06</strong><br />
Foreningen af tekniske og administrative tjenestemænd<br />
Delegeretmøde • Sørup Herregaard • 27. april 20<strong>06</strong>
Foreningen af tekniske og<br />
administrative tjenestemænd<br />
Niels Hemmingsens Gade 10<br />
1153 København K<br />
Telefon 33 76 86 96<br />
Telefax 33 76 86 24<br />
Giro 6 13 <strong>06</strong> 23<br />
Oplag: 300 stk<br />
Februar 20<strong>06</strong><br />
Grafisk tilrettelægning: OpenGate
Indholdsfortegnelse<br />
Indledning<br />
Afsnit 1 - Foreningens politiske ledelse<br />
Afsnit 2 - Informationsvirksomheden<br />
Afsnit 3 - Uddannelsesaktiviteter<br />
Afsnit 4 - Lederaktiviteter<br />
Afsnit 5 - Teknologi og arbejdsmiljø<br />
Afsnit 6 - Sekretariatet<br />
Afsnit 7 - Samarbejde med andre organisationer<br />
Afsnit 8 - Medlemstal, lokalafdelinger og nye områder<br />
Afsnit 9 - Medlemstilbud<br />
Afsnit 10 - Aftaleforhandlinger 2005-2008<br />
Afsnit 11 - Udvalgte sager<br />
Afsnit 12 - Tanker om fremtiden<br />
3<br />
5<br />
9<br />
15<br />
21<br />
29<br />
31<br />
35<br />
41<br />
49<br />
55<br />
57<br />
65
Indledning<br />
Hermed fremlægger hovedbestyrelsen sin beretning om foreningens virksomhed i <strong>2003</strong>-20<strong>06</strong>.<br />
Vi har i forhold til de tidligere beretninger til repræsentantskabs- og delegeretmøderne denne<br />
gang forsøgt at begrænse beretningens omfang. Det er sket på baggrund af den øgede anvendelse<br />
af elektronisk kommunikation mellem foreningen og lokalafdelingerne og den løbende modernisering<br />
af hjemmeside og medlemsblad.<br />
På hjemmesiden – www.tat.dk. - kan interesserede nu løbende følge med i de sager, der behandles<br />
i sekretariat og hovedbestyrelse, fordi referaterne af hovedbestyrelsens møder er lagt ud på hjemmesiden.<br />
I medlemsbladet <strong>TAT</strong>’en gives der løbende en grundig orientering om foreningens fagpolitiske<br />
synspunkter og på aktuelle emner, der har relevans for foreningens medlemmer.<br />
På den baggrund er det hovedbestyrelsens opfattelse, at nærværende beretning – sammen med de<br />
elektroniske referater af hovedbestyrelsens møder - giver et godt indtryk af det arbejde, som hovedbestyrelse<br />
og sekretariatet har udført i den forløbne periode.<br />
<strong>Beretning</strong>en er så vidt muligt ført frem til den afsluttende redaktion primo februar 20<strong>06</strong>.<br />
På delegeretmødet, der finder sted tirsdag den 27. april 20<strong>06</strong> på Sørup Herregaard ved Ringsted,<br />
vil beretningen blive suppleret med en kort mundtlige beretning.<br />
København, februar 20<strong>06</strong><br />
Lars Bonde Eriksen<br />
formand<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
3
4<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
Afsnit 1<br />
Foreningens politiske ledelse<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
5
6<br />
Afsnit 1<br />
Foreningens politiske ledelse<br />
1. Delegeretmødet 8. april <strong>2003</strong><br />
Det seneste delegeretmøde blev afholdt den 8. april <strong>2003</strong> på Dansk Folkeferies Feriecenter i Gilleleje.<br />
Ved mødets begyndelse blev det ved navneopråb konstateret, at der var mødt 60 delegerede, der<br />
tilsammen repræsenterede 782 af foreningens medlemmer. Det svarede til 70,7% af foreningens<br />
aktive medlemmer pr. 1. januar <strong>2003</strong>.<br />
2. Hovedbestyrelsens sammensætning<br />
På delegeretmødet <strong>2003</strong> indvalgtes følgende personer i hovedbestyrelsen:<br />
Som formand genvalgtes uden modkandidat:<br />
Fiskeriinspektør Lars Bonde Eriksen,<br />
Fiskeriinspektorat Øst, Roskilde.<br />
Som næstformand genvalgtes uden modkandidat:<br />
Specialkonsulent Richard Madsbjerg Hanlov,<br />
Finansstyrelsen, København.<br />
Som kasserer genvalgtes uden modkandidat:<br />
Stiftskasserer Ruth Holm,<br />
Aalborg Stiftsøvrighed.<br />
Som medlemmer af hovedbestyrelsen valgtes / genvalgtes i øvrigt følgende kandidater i nedennævnte<br />
rækkefølge (med stemmetal i parentes):<br />
(1) Økonomichef Susanne Winkler Hansen (623),<br />
Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, København,<br />
(2) Ekspeditionssekretær Klavs Fremm (559),<br />
Arbejdstilsynet, København,<br />
(3) Regnskabskonsulent Henrik Leonhardt (524),<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
Beskæftigelsesministeriet, København, og<br />
(4) Økonomi- og administrationschef Lars Ole Bech Petersen (458),<br />
Teknisk Skole Ishøj.<br />
Lokalafdelingen for Seniorer havde udpeget sin formand,<br />
Erwin Keincke, Haslev<br />
som sin observatør i hovedbestyrelsen.<br />
Som suppleanter til hovedbestyrelsen blev valgt:<br />
(5) Ekspeditionssekretær Poul Hansen (363),<br />
Arbejdsskadestyrelsen, København,<br />
(6) Afdelingsleder Maj-Britt Kent Hansen (292),<br />
Udenrigsministeriet, København,<br />
(7) Økonomi- og administrationschef Poul Erik Andersen (264),<br />
Selandia, Slagelse, og<br />
(8) Afdelingsleder Ingolf Lindmark Olsen (46),<br />
Direktoratet for FødevareErhverv, København.<br />
Der blev afgivet i alt 3.128 gyldige stemmer.<br />
…<br />
I forbindelse med, at Foreningen af Maskinmestre og Tjenestemænd i Arbejdstilsynet (MTA) med<br />
virkning fra den 1. juni <strong>2003</strong> fusionerede med <strong>TAT</strong>, indtrådte foreningens formand, maskinmester<br />
Lars Arly Rasmussen, som overtalligt medlem af <strong>TAT</strong>’s hovedbestyrelse, jf. vedtægternes § 53, stk. 3.<br />
3. Hovedbestyrelsens møder og seminarer<br />
I perioden fra den 8. april <strong>2003</strong> til 26. april 20<strong>06</strong> er der afholdt i alt 24 hovedbestyrelsesmøder:<br />
• 13. maj <strong>2003</strong> i <strong>TAT</strong>,<br />
• 19. juni <strong>2003</strong> i <strong>TAT</strong>,<br />
• 15.-18. september <strong>2003</strong> (inkl. seminar) på Bjerremark Kursuscenter, Sønderjylland,<br />
• 23. oktober <strong>2003</strong> i <strong>TAT</strong>,<br />
• 26. november <strong>2003</strong> i <strong>TAT</strong>,<br />
• 13. januar 2004 i <strong>TAT</strong>,<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
7
8<br />
• 4. marts 2004 i <strong>TAT</strong>,<br />
• 20. april 2004 (i forbindelse med tillidsmandsmøde) på Gilleleje Feriecenter,<br />
• 8.-9. juni 2004 i <strong>TAT</strong>,<br />
• 14. september 2004 i <strong>TAT</strong>,<br />
• 4.-6. oktober 2004 (inkl. seminar) på Ebeltoft Strand Hotel,<br />
• 19. oktober 2004 i <strong>TAT</strong>,<br />
• 25. november 2004 i <strong>TAT</strong>,<br />
• 27. januar 2005 i <strong>TAT</strong>,<br />
• 24. februar 2005 i <strong>TAT</strong>,<br />
• 8. marts 2005 i <strong>TAT</strong>,<br />
• 18. april 2005 (i forbindelse med tillidsmandsmøde) på Sørup Herregaard ved Ringsted,<br />
• 7. juni 2005 i <strong>TAT</strong>,<br />
• 1.-2. november 2005 (inkl. seminar) på KolleKolle Kursuscenter, Værløse,<br />
• 7. december 2005 i <strong>TAT</strong>,<br />
• 25. januar 20<strong>06</strong> i <strong>TAT</strong>,<br />
• 7. marts 20<strong>06</strong> i <strong>TAT</strong>,<br />
• 28. marts 20<strong>06</strong> i <strong>TAT</strong>, og<br />
• 26. april 20<strong>06</strong> (i forbindelse med delegeretmødet og tillidsmandsmødet) på Sørup Herregaard<br />
ved Ringsted.<br />
4. Foreningens ny struktur<br />
Foreningens hovedbestyrelse opererer efter omstruktureringen i 2000 ikke længere med interne<br />
udvalg. Der arbejdes dog fortsat med de emner, der tidligere var henlagt til udvalgene. Der henvises<br />
til en nærmere præsentation af emnerne andetsteds i beretningen.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
Afsnit 2<br />
Informationsvirksomhed<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
9
10<br />
Afsnit 2<br />
Informationsvirksomhed – hjemmesiden og <strong>TAT</strong>’en<br />
1. <strong>TAT</strong>’s informationspolitik<br />
En vital forudsætning for at opnå optimal faglig indsigt er adgangen til- samt formidling af information.<br />
Den erkendelse er ikke ny for <strong>TAT</strong> – men gennem de senere år har information i højere<br />
grad end tidligere været et væsentligt fokusområde samt et fundamentalt omdrejningspunkt for<br />
foreningens arbejde og profilering. Baggrunden herfor er naturligvis også en konsekvens af de<br />
styrkede teknologiske muligheder og en lyst fra hovedbestyrelsen til at gøre brug af dem. Der er<br />
således eksempelvis sket meget på foreningens hjemmeside – både i forhold til indhold men i væsentlig<br />
grad også i forhold til design og funktionalitet.<br />
På informationsområdet har det været vores strategi at stimulere flere forskellige målsætninger:<br />
• Sikre at medlemmerne – og i særdeleshed tillidsrepræsentanterne – altid har adgang til<br />
korrekt, aktuel og relevant information.<br />
• At hjemmesiden tat.dk er medlemmernes foretrukne kilde til information i det daglige<br />
• Sikre at <strong>TAT</strong> som forening i højere grad profileres overfor interessenter<br />
• At <strong>TAT</strong> i stigende grad markerer sig på den fagpolitiske bane<br />
Ovenstående indebærer således, at vores informationsstrategi på den ene side skal tilgodese egentlig<br />
medlemspleje og på den anden side have et mere udadvendt sigte i forhold til markedsføring<br />
(hvervning) og profilering af <strong>TAT</strong>. Endvidere har det været vores vision, at <strong>TAT</strong> går forrest i forhold<br />
til anvendelse af teknologi og hele tiden søger løsninger i forhold til digitalisering, hvilket<br />
også fremgår af nedenstående indsatsområder.<br />
2. <strong>TAT</strong>.dk – en hjemmeside med udvikling og perspektiv<br />
Vores hjemmeside har udgjort og vil også i fremtiden udgøre foreningens væsentligste aktiv i forhold<br />
til at kunne indfri målsætningerne på informations- og kommunikationsområderne. Der er<br />
i perioden foretaget markante fornyelser af sidens opbygning og mission. Således bevæger vi os i<br />
langt højere grad mod egentlig digitalisering i forhold til tidligere, hvor der reelt kun tidligere har<br />
været tale om ensidig informationssøgning.<br />
I første omgang er hensigten med hjemmesiden at stille relevante oplysninger til rådighed for<br />
medlemmerne 24 timer i døgnet i erkendelse af, at mange medlemmer har en fortravlet hverdag<br />
og dermed et udtalt behov for at kunne tilrettelægge tiden fleksibelt. Samtidig opnås en aflastning<br />
af sekretariatet, når det enkelte medlem i forskellige sammenhænge bliver i stand til at betjene sig<br />
selv via <strong>TAT</strong>.dk. Via e-mail-service kan medlemmerne endvidere sikre sig advisering, når der er<br />
lægges nyheder på hjemmesiden, hvilket mange har glæde af. Med henblik på at få tilkendegivelser<br />
fra medlemmerne om forskellige faglige spørgsmål, har vi taget et afstemningsmodul i anven-<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
delse. Det er vigtigt for såvel hovedbestyrelse som sekretariat at medlemmerne giver deres mening<br />
til kende, for kun derigennem har vi mulighed for at justere foreningspolitikken i den retning,<br />
som medlemmerne ønsker. Vi vil derfor opfordre medlemmerne til fortsat at være os behjælpelig<br />
med at besvare de spørgsmål, som jævnligt skiftes ud. Hovedbestyrelsen vil følge op på de enkelte<br />
afstemninger og senere anvende besvarelserne for at se, om der sker forskydninger i besvarelserne<br />
over tid.<br />
3. Design og layout<br />
Hjemmesiden har rent visuelt fået en tiltrængt ansigtsløftning samt en mere overskuelig og brugervenlig<br />
navigation. Som det fremgår af målsætningerne er det af stor betydning, at <strong>TAT</strong> også<br />
markerer sig for en bredere kreds end vore medlemmer. Dette stiller krav til de informationer,<br />
som vi lægger på siden – men i høj grad også til præsentationsform og lyrik. Strategisk anvendelse<br />
af billeder i sammenhæng med korte verbale udmeldinger har langt større berettigelse på dette<br />
medie end lange udredninger i notatform. At flere ikke-<strong>TAT</strong>’ere har tilkendegivet at de anvender<br />
vores hjemmeside frem for deres egen – må vel være den største anerkendelse vi kan opnå på den<br />
konto.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
11
12<br />
Med henblik på at skabe et fundament for yderligere dialogbaserede værktøjer er der nu tilknyttet<br />
et såkaldt forum på hjemmesiden. Hensigten er at give medlemmerne mulighed for at ytre sig og<br />
drøfte faglige spørgsmål med øvrige interessenter på forum. Der kan således oprettes forskellige<br />
fora, som er specielt designede til en bestemt gruppe af medlemmer (eksempelvis en lokalforening)<br />
eller et bestemt formål, som man måtte have tværgående interesse for. Forum er endnu i<br />
sin vorden – men enkelte lokalforeninger har benyttet sig af muligheden og taget initiativ til at få<br />
deres eget forum med henblik på at prøve funktionaliteten af.<br />
4. Forum – hovedbestyrelsen og sekretariatet går forrest<br />
Foreningens samlede ledelse har besluttet at al kommunikation foregår via et lukket forum til<br />
formålet. Dette er ikke kun et udtryk for, at vi bør ”tage egen medicin” men snarere en erkendelse<br />
af, at der med dette værktøj rent faktisk er nogle helt enestående muligheder for at bestyrelsen<br />
samlet set er helt opdaterede – samtidig med, at der spares en del tid, fordi vi med initiativet er<br />
sikret et fælles arkiv og en fælles historik, hvilket tidligere har påhvilet det enkelte HB-medlem at<br />
styre. Efter at et par begyndervanskeligheder er ryddet af vejen – er det den samlede opfattelse, at<br />
produktet har tilført væsentlig værdi for samarbejdet.<br />
5. <strong>TAT</strong>’en – reelt et helt nyt blad<br />
Der er naturligvis en rød tråd i den samlede informationsstrategi, som også afspejles i vores medlemsblad,<br />
som har været genstand for væsentlig fornyelse såvel i forhold til design som til indhold<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
og journalistik. Sigtet er naturligvis, at give medlemmerne et appetitligt og professionelt blad, der<br />
udover relevant information også leverer journalistik, som afspejler <strong>TAT</strong>’s holdninger, visioner og<br />
værdier.<br />
Rent markedsføringsmæssigt er det også hensigten at bladet ”plantes” de rigtige steder i forhold til<br />
de interessenter, som foreningen har – både i relation til de øvrige medlemsorganisationer – men<br />
også til den bredere fagpolitiske kreds af interessenter. <strong>TAT</strong> vil gerne bruge mere energi på at blive<br />
mere synlig i gadebilledet og med de initiativer, som er skabt på såvel <strong>TAT</strong>.dk som i <strong>TAT</strong>’en har vi<br />
et godt afsæt for, at dette kan realiseres.<br />
Når vi lægger vægt på, at vi skal nå bredere ud – hænger det naturligvis sammen med, at vi jo ikke<br />
bliver flere tjenestemænd, hvilket da også afspejles i medlemsantallet. Andre foreninger, som vi<br />
kan sammenligne os med lider under de samme betingelser og må rette ind efter forholdene og<br />
træffe beslutning om fremtiden. Vi er af den opfattelse, at vores forening har de bedste betingelser<br />
for, at <strong>TAT</strong> også har en fremtidig berettigelse som selvstændig organisation, og at andre mindre<br />
foreninger, som noget helt naturligt, vil kigge vores vej, når fusioner og samarbejder utvivlsomt<br />
vil blive indgået. Vi har derfor også benyttet lejligheden til i den forgangne periode – meget konkret<br />
– at sætte ord på de værdier og visioner, som vi har i <strong>TAT</strong>. Dette er der kommet en god og<br />
informativ pjece ud af, som vi naturligvis også anvender strategisk i forhold til en udvidelse af<br />
foreningen.<br />
Det at satse på en mere aktiv og kvalitetsbetonet markedsføring af foreningen – reelt med henblik<br />
på at sikre foreningens fremtid – har naturligvis sin pris. Det er bestemt ikke blevet billigere for en<br />
forening som vores at producere et medlemsblad, og derfor må vi også hele tiden afstemme vores<br />
ambitioner i forhold til bladet med foreningens økonomiske formåen. <strong>TAT</strong>’en indgår nu i langt<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
13
14<br />
højere grad end tidligere som en markant og synlig post på regnskabet, hvilket dog ikke kun hænger<br />
sammen med den nye kvalitet, som vi har lagt i bladet. Beslutningen om at fjerne portostøtte<br />
var stærkt medvirkende til det øgede forbrug. Indtil videre er det vores overbevisning, at det er<br />
bæredygtigt – men vi kan hurtigt komme i en økonomisk situation, hvor vi må indse nødvendigheden<br />
i at sadle om.<br />
Indtil videre undersøger vi forskellige muligheder for at nedbringe portoudgifterne - men en konsekvens<br />
på sigt kunne meget vel være, at bladet i stedet kun produceres til hjemmesiden, hvorefter<br />
det kan downloades af medlemmerne. Vi er naturligvis bevidste om værdien i at have et lækket og<br />
indbydende ”magasin” med sig – og som kan læses hvor som helt – men vi er desværre – tvunget<br />
af omstændighederne – nødt til at tænke i alternative løsninger.<br />
Generelt i forhold til det spor, som vi følger på informations- og kommunikationsområderne<br />
lægges der op til en mere markant profilering af foreningens holdninger i forhold til fagpolitik.<br />
Dette indebærer, at vi på alle informationskanaler har forsøgt at forny os gennem skarpere synspunkter<br />
samt en mere journalistisk tilgang til artikler med mere bid og tidssvarende sprogbrug. Vi<br />
vil derfor fortsætte denne linie i den kommende periode – og heller ikke undlade at bruge pressen<br />
i form af indlæg, pressemeddelelser mv., hvor det måtte give mening. De seneste års arbejde har<br />
dokumenteret, at der et stort potentiale og en masse idéer, som vi skal arbejde videre med. Særligt<br />
bør nævnes foreningens visioner i forhold til portalløsninger – også på lederområdet, hvor idéerne<br />
er blevet så vel modtaget, at et samarbejde med store og velkendte aktører er i støbeskeen til<br />
gavn for foreningen. Vi har vist i de senere år, at selvom man på papiret er en lille forening, er der<br />
intet til hinder for, at vi også kan spise kirsebær med de store – og det har vi som forening grund<br />
til at være stolte af. Derfor vil vi fortsætte en progressiv tilgang til information, kommunikation<br />
og teknologi i den kommende periode.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
Afsnit 3<br />
Uddannelsesaktiviteter<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
15
16<br />
Afsnit 3<br />
Uddannelsesaktiviteter<br />
1. Indledning<br />
Hovedbestyrelsen besluttede i sit handlingsprogram for <strong>2003</strong> – 20<strong>06</strong>, at tillidsrepræsentanterne<br />
skal have den fornødne uddannelse, så de kan bidrage til at løse problemerne på arbejdspladsen<br />
på en professionel og kompetent måde.<br />
Der findes en bred vifte af uddannelsesaktiviteter på såvel grundlæggende som videregående niveauer,<br />
der henvender sig til medarbejdere i det offentlige. Det er foreningens strategi at følge med<br />
i dette udbud af uddannelsesaktiviteter og at bruge denne viden som inspiration til at kunne udbyde<br />
egne temadage for såvel tillidsrepræsentanter som medlemmer med ledelsesopgaver.<br />
Nedenfor gives en kort beskrivelse af indholdet i de aktiviteter, der er gennemført i denne beretningsperiode.<br />
2.0. Tillidsmandsmøderne i Gilleleje og på Sørup Herregaard<br />
2.1. Tillidsmandsmøde i Gilleleje 8.-9. april <strong>2003</strong><br />
Som noget nyt besluttede hovedbestyrelsen i <strong>2003</strong> at afholde kombineret delegeret- og tillidsmandsmøde<br />
på Dansk Folke Ferie i Gilleleje den 8. og 9. april <strong>2003</strong>.<br />
Efter delegeretmødet den 8. april kom journalist og forfatter Georg Metz med et causeri med titlen<br />
”Humor som overlevelse”.<br />
Den 9. april blev det egentlige tillidsmandsmøde afholdt. Det havde hovedoverskriften: ”Forandrings-<br />
og nedskæringstider i staten”.<br />
Professor Henrik Holt Larsen, Institut for Organisation og Arbejdssociologi, Handelshøjskolen i<br />
København indledte mødet med et oplæg med titlen: ”Statens arbejdspladser – afvikling eller udvikling?”.<br />
Herefter kom konsulent i CO II, Peter Hildebrandt, med et oplæg om CO II’s holdning til afskedigelserne<br />
i staten.<br />
Om eftermiddagen fortalte tidligere HR-chef hos DSB, Mette Langenge om, hvordan man greb<br />
det an med de mange afskedigelser i DSB. Det blev fulgt op af en tillidsrepræsentant fra DSB,<br />
Anita Kulas, der beskrev hvordan tillidsrepræsentanterne havde oplevet processen.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
<strong>TAT</strong>’s næstformand, Richard Hanlov, fortalte om erfaringer fra Finansstyrelsen i forbindelse med<br />
overdragelse af arbejdsområdet til Told og Skat – om tillidsmandens roller og frustrationer. Eftermiddagen<br />
sluttede med en paneldebat med de tre oplægsholdere.<br />
I tillidsmandsmødet deltog i alt 78 personer inkl. hovedbestyrelse og sekretariatsmedarbejdere.<br />
2.2. Tillidsmandsmøde i Gilleleje 21.-22. april 2004<br />
Tillidsmandsmøde blev for sidste gang holdt på Dansk Folke Ferie i Gilleleje i dagene 21. og 22.<br />
april 2004. Det overordnede tema for tillidsmandsmødet var ”Os selv i fokus”.<br />
Den 21. april startede med at hovedbestyrelsen gav en gennemgang af det handlingsprogram, der<br />
var udarbejdet. Formanden fortalte om den nye strategi. Derefter orienterede de forskellige tovholdere<br />
om handlingsplanerne for hver sit område. Klavs Fremm fortalte om arbejdsmiljø, Lars<br />
Ole Bech Petersen og Henrik Leonhardt om handlingsplan for lederområdet, Susanne Winkler<br />
Hansen og Lars Arly Rasmussen om uddannelsesområdet og Richard Hanlov om information.<br />
Eftermiddagen startede med et scoop. Vi havde fået direktør Asger Aamund, NeuroSearch, til at<br />
give en erhvervsleders syn på fagforeningers funktion og fremtid, herunder hvilke krav der skal<br />
stilles til fremtidens medarbejdere og tillidsrepræsentanter. Det var et meget spændende og inspirerende<br />
oplæg.<br />
Dagen blev sluttet med et oplæg fra journalist Trine Gregorius med emnet ”Hvis du forstår, hvad<br />
jeg mener”.<br />
Den 22. april blev startet med et oplæg fra direktør og konsulent Georg Ørskov, Ørskov Gruppen<br />
med titlen ”Det ligger i ledelsen”.<br />
Det blev fulgt op af et oplæg fra journalist Christine Antorini om ”Fagforeningers funktion, fremtid<br />
og overlevelsesmuligheder”. Christine Antorini tog udgangspunkt i det nye handlingsprogram,<br />
der var blevet gennemgået af hovedbestyrelsen dagen før. Hun kom med flere gode input, der efterfølgende<br />
fik hovedbestyrelsen til at ændre handlingsplanen.<br />
I tillidsmandsmødet deltog i alt 80 personer inkl. hovedbestyrelse og sekretariatsmedarbejdere.<br />
2.3. Tillidsmandsmøde på Sørup Herregaard 19.-20. april 2005<br />
Da der havde været flere ønsker om, at tillidsmandsmøderne skulle afholdes et nyt sted, blev det<br />
besluttet forsøgsvis at afholde det på Sørup Herregaard. Det overordnede tema for mødet var ”Et<br />
arbejdsliv i forandring”.<br />
Den 19. april startede mødet med at de forskellige tovholdere i hovedbestyrelsen hver gennemgik<br />
handlingsplanen for sit område samt præsenterede strategien for de kommende år.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
17
18<br />
Herefter havde erhvervspsykologisk rådgiver og forfatter Helen Eriksen et oplæg om ”Forandringer<br />
på arbejdspladsen – hvorfor reagerer vi, som vi gør?”<br />
Dagen sluttede med at Fabel & Faktum v/Peter Frederiksen og Tommy Nielsen, der begge er komikere<br />
og arbejder med kommunikation i hverdagen, kom et oplæg om ”Kommunikation på den<br />
fede måde”.<br />
Den 20. april var der to meget forskellige oplæg. Det var lykkedes at få direktør Michael Christiansen,<br />
Det kgl. Teater, til at fortælle om sine erfaringer med en arbejdsplads i konstant forandring.<br />
Det var utrolig inspirerende. Herefter kom Carsten Mørch, der er tidligere jægersoldat og<br />
”kanindræber” og fortalte om en kanindræbers bekendelser, når samfundet skal fungere.<br />
Der deltog i alt 78 inkl. hovedbestyrelsen og sekretariatet. Deltagerne blev på evalueringsskemaet<br />
bedt om at vurdere, om det havde været bedre at være på Sørup Herregaard end på Dansk Folkeferie<br />
i Gilleleje. Hovedparten svarede, at det havde været en stor forbedring, hvorfor hovedbestyrelsen<br />
efterfølgende besluttede, at det kombinerede delegeret- og tillidsmandsmøde i 20<strong>06</strong> også<br />
holdes på Sørup Herregaard.<br />
3.0. Temadage<br />
3.1. To sammenhængende temadage om forhandling af Ny Løn<br />
Den 9. oktober og den 18. november <strong>2003</strong> afholdt vi to sammenhængende temadage om forhandling<br />
af Ny Løn med forhandlingsrådgiver Søren Viemose som oplægsholder. Det var to meget<br />
spændende temadage, hvor dagene var sammensat af oplæg fra Søren Viemose og inspirerende<br />
forhandlingsøvelser.<br />
Der var 50 deltagere, der alle gav en meget positiv evaluering af dagene.<br />
3.2. Staten under forandring<br />
Den 18. maj 2004 blev der afholdt en temadag, der henvendte sig både til tillidsrepræsentanter<br />
og ledere. Overskriften for dagen var ”Staten under forandring”, og den handlede om statens nye<br />
regnskabs- og budgetprincipper. Strategisk rådgiver Peter Hildebrandt, talte om ”staten som bestiller”.<br />
Herefter fortalte økonomichef Henrik Leonhardt, Beskæftigelsesministeriets AdministrationsCenter<br />
(BAC), der tillige er hovedbestyrelsesmedlem, om regnskabsreformen i praksis. Efter<br />
frokost var der et oplæg om erfaringer med de nye principper v/Peter Skærbæk, der underviser på<br />
Copenhagen Business Scholl.<br />
Temadagen, der havde i alt 26 deltagere, var meget vellykket og fik en flot evaluering af deltagerne.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
3.3. Personlig power<br />
Den 26. maj 2005 gennemførtes en temadag med emnet ”Personlig power” med erhvervspsykologisk<br />
rådgiver Sebastian Nybo.<br />
Deltagerne i temadagen fik stillet i udsigt, at de ved deltagelse i dagen bl.a. kunne opnå øget selvværd,<br />
udstråling og livskvalitet, få styrket gennemslagskraften, få inspiration til at skabe nye og<br />
konstruktive vaner, få teknikker til at bruge stress som en allieret i stedet for en fjende samt få inspiration<br />
til at skabe nye og anderledes toppræstationer.<br />
Temadagen havde 25 deltagere, og resulterede også i en meget flot evaluering.<br />
3.4. Konstruktive forhandlinger<br />
Den 25. oktober 2005 blev der gennemført en temadag som en overbygning på de to forhandlingstemadage<br />
i 2005. Det var igen forhandlingsrådgiver Søren Viemose der kom med gode oplæg<br />
og gennemførte sjove og inspirerende forhandlingsøvelser ud fra sin nye bog ”konstruktive forhandlinger<br />
– på arbejdspladsen”, som deltagerne modtog. Det var en temadag som både henvendte<br />
sig til deltagerne i de to temadage i <strong>2003</strong> og tillige til nye deltagere.<br />
Der var desværre kun 19 deltagere i temadagen. Alle gav en flot evaluering af dagen.<br />
3.5. Digital ledelse<br />
Den 15. november 2005 blev der gennemført en temadag for lederne. Emnet var ”digital ledelse”.<br />
Temadagen satte spot på den digitale ledelsesudfordring med baggrund i de enorme forandringer,<br />
der sker forvaltningsmæssigt i disse år. Oplægsholderne var Michael Karvø og Troels Andersen fra<br />
Center for Digital Forvaltning (CEDI) og Peter Hildebrandt fra Hildebrandt Consulting.<br />
Igen kunne vi have ønsket flere deltagere, idet der kun var 18 inkl. sekretariatet. Men det blev en<br />
god dag med pæn evaluering.<br />
3.6. Ny Løn – Status og opfølgning<br />
I 2002 afholdt foreningen to velbesøgte temadage om Ny Løn inden <strong>TAT</strong> overgik fra en forsøgs-<br />
til en permanent ordning med virkning fra den 1. april <strong>2003</strong>.<br />
Da ikke alle lokalafdelinger endnu er overgået til Ny Løn, og da der er kommet en række nye områder<br />
ind i foreningen, blev der afholdt en temadag den 24. november 2005 om Ny Løn. Sekretariatsleder<br />
Hans-Jørgen Møllegaard gennemgik aftalen. <strong>TAT</strong>’s tillidsrepræsentant i Erhvervs- og<br />
Selskabsstyrelsen, Peter Jørgensen, kom med sine erfaringer, specielt omkring udarbejdelse af lønpolitik<br />
og procedurer for forhandling. Konsulent Lenette Ahle Alder, CO II, gennemgik forskellen<br />
på gammelt og nyt lønsystem og afslutningsvis fortalte vicesekretariatschef Knud Vammen Filt,<br />
CO II, om pensionsreglerne i forbindelse med Ny Løn.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
19
20<br />
Det var en god dag med meget debat. Der var 30 deltagere, der alle gav en god evaluering.<br />
4.0. Brunchmøder<br />
Som noget nyt har vi i perioden indbudt til brunchmøder. Det er møder for alle medlemmerne.<br />
Man starter med en dejlig brunch, får et inspirerende oplæg fra en spændende oplægsholder og<br />
slutter med en debat. Møderne varer fra 09.00 til 11.30. Der har været afholdt følgende brunchmøder:<br />
• 4. februar 2004: Redaktør Lone Kühlmann med emnet ”Livet er livet værd”.<br />
• 22. september 2004: Studievært Morten Løkkegaard med emnet: ”Tidspres og at samle trådene”.<br />
• 17. februar 2005: Kunstneren Monica Ritterband med emnet: ”Til de rigtig voksne – om at<br />
turde vælge og vove ” og<br />
• 7. september 2005: Kommunikationskonsulent Karen-Marie Lillelund med emnet: ”Kommunikation<br />
med humoren som forløser”.<br />
• 28. februar 20<strong>06</strong>: Arne Nielsson, 10 x verdensmester i ener- og toer kano med emnet: ”Viljen<br />
til sejr – harmoni mellem job, familie og fritid”.<br />
Alle brunchmøderne har været meget populære. Der har været ca. 50 deltagere hver gang, som<br />
har været meget glade for, at der også blev afholdt aktiviteter for ”almindelige medlemmer”.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
Afsnit 4<br />
Lederaktiviteter<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
21
22<br />
Afsnit 4<br />
Lederaktiviteter<br />
På lederområdet har det været vores strategi, at stille skarpt på de vilkår og præmisser, der har<br />
betydning for kredsen af ledere.<br />
På ledelsesområdet har det været målsætningen, at fremme interessen for<br />
• ledelsessamarbejde i regi af CO II<br />
• fokus på nuet gennem temadage og <strong>TAT</strong>’en<br />
• lederpejling<br />
• aftalestruktur på undervisningsområdet<br />
1. Ledelsessamarbejdet i regi af CO II<br />
I august måned 2004 tiltrådte CO II’s hovedbestyrelse vedtægter og arbejdsgrundlag for CO II<br />
Lederforum [CO II-LF]. Et lederforum, hvor også <strong>TAT</strong> er repræsenteret med sine ledere.<br />
Lederforum har til formål, at styrke sammenholdet og samvirket mellem de forskellige ledergrupper<br />
inden for CO II-LF.<br />
CO II-LF skal endvidere styrke de tilsluttede ledergruppers fælles faglige, økonomiske, sociale,<br />
ansættelsesmæssige og uddannelsesmæssige samt forhandlingsmæssige interesser gennem erfaringsudveksling.<br />
CO II-LF skal synliggøre de tilsluttede organisationers ledere og deres vilkår i forhold til CO II’s<br />
politiske organer.<br />
CO II-LF arbejder for, at lederne på sigt deltager i basisorganisationernes forhandlingsdelegationer<br />
i spørgsmål, der vedrører lederne.<br />
Formålet tilgodeses ved, at CO II-LF:<br />
• Synliggør de ledergrupper, der er tilmeldt CO II-LF<br />
• Videregiver erfaringer om lederes vilkår og heraf afledte forslag til ændringer<br />
• Varetager interesserne for samtlige ledere i CO II-LF i CO II’s hovedbestyrelse<br />
• Rådgiver CO II’s politiske organer og de enkelte basisorganisationer i CO II-LF i spørgsmål,<br />
der angår ledernes løn-, ansættelses– og arbejdsvilkår<br />
• Fungerer som forum for idé- og erfaringsudveksling mellem ledergrupperne inden for CO<br />
II-LF’s område<br />
• Arrangerer kurser og konferencer for medlemsorganisationerne med emner af ledelsesmæssig<br />
interesse.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
<strong>TAT</strong> er repræsenteret i samarbejdet, hvor også Erhvervsskolelederne i Danmark [EiD], Foreningen<br />
af Danske Kirkegårdsledere og lederne i Handelsskolernes Lærerforening [HL] deltager.<br />
Lederforums arbejdsgrundlag skal motivere interessen for områderne:<br />
• Friere lokal løndannelse<br />
• Fast stillingsstruktur<br />
• Højere pensionsniveau<br />
• Optjening af uddannelsestid<br />
En klar forudsætning for Lederforums gode fremtid er, at samarbejdet vises interesse og engagement<br />
og i øvrigt gives rammer indenfor hvilke, der kan skabes reel indflydelse på ledernes vilkår.<br />
Det er derfor meget centralt, at der fortsat lægges mange kræfter i, at fremme fælles interesser for<br />
lederne – på tværs af de deltagne foreninger.<br />
2. Fokus på nuet gennem temadage og <strong>TAT</strong>’en<br />
Som omtalt i beretningens afsnit III om uddannelsesaktiviteter er der i perioden gennemført 2<br />
særlige temadage for lederen, nemlig den 18. maj 2004 med emnet ”Staten under forandring” (26<br />
deltagere) og den 15. november 2005 med emnet ”Digital ledelse” (18 deltagere).<br />
I medlemsbladet <strong>TAT</strong>’en lanceredes fra nr. 2/2005 en særlig sektion for ”Leder i <strong>TAT</strong>” i form af<br />
nogle lyserøde sider med emner, der antages at have særlig interesse for foreningens ledergruppe.<br />
I nr. 2/2005 skrev økonomichef i Beskæftigelsesministeriets Administrationscenter (BAC) Henrik<br />
Leonhardt, der er medlem af hovedbestyrelsen, en artikel om ”Omkostningsbaserede regnskaber<br />
– forventninger”, der blev suppleret af et andet hovedbestyrelsesmedlem, Lars Ole Bech Petersen,<br />
der er økonomi- og personalechef på TeSe, et ”tidsbillede” med titlen ”Når man må stort set alt …<br />
indenfor rammer”, der også handlede om de omkostningsbaserede regnskaber.<br />
I nr. 3/2005 skrev formanden om ”Digital ledelse i staten” og Henrik Leonhardt sammen med<br />
Martin Spindler (der også er ansat i BAC) anmeldte uddannelsesforløbet ”Klar til ledelse” under<br />
overskriften ”Er du klar … til ledelse?”, mens der i nr. 4/2005 blev givet en orientering om den<br />
senest gennemførte FTF-undersøgelse ”LederPejling 5: Syv ud af ti ledere støtter sig til formelle<br />
netværk”. I samme nummer skrev Marie Bjørg Nordlund, der er rådgiver inden for ledelse og kvalitetsudvikling,.<br />
En artikel om ”God offentlig ledelse kræver selvrefleksion”.<br />
3. Lederpejling<br />
FTF har de senere år gennemført i alt 5 undersøgelser under overskriften LederPejling. Temaerne<br />
har været skiftende lige fra<br />
• Ledertræning<br />
• Holdninger til strukturreformen<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
23
24<br />
• Hvad gør lederjobbet attraktivt<br />
• Lederne og deres netværk<br />
Undersøgelse ”Hvad gør lederjobbet attraktivt”, blev gennemført i slutningen af 2004 og mere end<br />
3.000 ledere medvirkede. <strong>TAT</strong>´s ledere deltog også – om end knap så ihærdigt som ønskeligt.<br />
Der blev blandt andet spurgt ” Finder du dit lederjob nu, samlet set, attraktivt?” Undersøgelsen<br />
afslører, at topledere generelt synes bedre om deres job end mellemledere og de ledere, der er placeret<br />
længere ned i hierarkiet. Blandt toplederne finder 91 % deres job attraktivt, mod kun 78 %<br />
af dem på det laveste niveau. Beslutningskraften, magten og indflydelsen er dermed næppe uden<br />
betydning for vurderingen af jobbets attraktivitet.<br />
De kvindelige ledere oplever deres lederjobs som attraktive i lidt mindre udstrækning end mændene,<br />
nemlig 83 % over for 89 %. Hvis der tages højde for deres placering i stillingshierarkiet, så<br />
viser det sig, at kvinderne stiller høje forventninger og krav, og måske er lidt utålmodige. Kvindelige<br />
toplederne finder deres lederjob lidt mere attraktive end deres mandlige kolleger på samme<br />
niveau. Men der er tendens til, at kvinderne holdninger til attraktiviteten dykker lidt på lavere<br />
niveauer i hierarkiet.<br />
Man skulle tro, at jo mere ledererfaring, desto bedre vil lederne finde deres job lige nu. Det er<br />
imidlertid ikke tydeligt tilfældet. Sandsynligvis er lederjobbet så foranderligt, at man ikke varigt<br />
og én gang for alle kan komme af sted med at lægge det i faste rammer. Delegering og samarbejde<br />
er et spørgsmål, som skal tages op jævnligt, for at ledernes og medarbejdernes talenter og interesser<br />
kommer til deres fulde ret.<br />
Alderen har også en lille, men ikke afgørende indflydelse på vurderingen af lederjobbets attraktivitet.<br />
Jo ældre man bliver, desto mere attraktivt opleves jobbet.<br />
Besvarelsen for <strong>TAT</strong>’s egne ledere adskiller sig ikke synderligt fra gennemsnittet. Dog er det interessant<br />
at observere, at det tilsyneladende er toplederne, der modsat mellemlederne, er mest tilfredse<br />
med jobbet. Hele 25 % af <strong>TAT</strong>’s mellemledere finder ikke deres job særligt attraktivt.<br />
Som i den generelle undersøgelse – tilkendegiver <strong>TAT</strong>’s kvindelige ledere – mindre tilfredshed end<br />
deres mandlige kollegaer. Her skal det bemærkes, at der blandt <strong>TAT</strong>’s ledere – procentuelt er dobbelt<br />
så mange kvindelige mellemledere som kvindelige leder på øverste niveau.<br />
Generelt viser undersøgelsen, at indholdet af ledelsesfunktionerne er vigtige for attraktiviteten af<br />
jobbet. Nedenstående figur sætter oplysninger sammen om ledernes vurdering af attraktiviteten<br />
ved typiske hovedopgaver i lederjobbet og den tid, som de anvender på dem. Det ses, at lederne<br />
bruger megen tid på opgaver, som de basalt set ikke finder særligt attraktive. De to søjler om det<br />
administrative viser, den kategori af opgaver ikke får så mange point på attraktiviteten, men det<br />
sluger megen tid. Omvendt ville lederne tilsyneladende gerne spendere en del mere opmærksomhed<br />
omkring de strategiske opgaver, end der er mulighed for. Her er søjlen høj for attraktivitet og<br />
lav for tidsforbrug.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
Figur: Gennemsnitligt antal point ud af 100 for ”attraktivitet og tidsforbrug”<br />
Krydderierne på lederjobbet<br />
Om de vigtigste sider ved lederjobbet viser undersøgelsen:<br />
• At lederne i meget høj grad vægter jobkendetegn som indflydelse, ansvar, selvstændighed, udfordringer<br />
og samarbejdet med andre. I sammenligning hermed er karrieremuligheder, gode<br />
fysiske rammer og seniorordninger af mindre betydning for et attraktivt lederjob.<br />
• At samspillet med andre mennesker – opad og nedad – i organisationen betyder mest for ældre<br />
på øverste niveau og for ledere i de modne alderskategorier.<br />
• At kvinderne synes at være mere opmærksomme på jobkvaliteterne ved lederjobbet end deres<br />
mandlige kolleger, og at de ”bløde” værdier er særligt vigtige for dem.<br />
Lederne og deres netværk – en anden interessant lederpejling – blev gennemført i september måned<br />
2005. Mere end 3.800 ledere medvirkede. Også her var <strong>TAT</strong>’s ledere inviteret, men desværre<br />
valgte kun 30 % at deltage. Det kan gøres meget bedre næste gang.<br />
Vi har analyseret undersøgelsen, der konkluderer følgende:<br />
FTF’erne er aktive i netværk – men der er plads til mere<br />
Langt hovedparten af FTF-lederne har et solidt netværk både internt i deres egen organisation<br />
og eksternt med ledere uden for de formelle kontaktlinier. 71 pct. af dem deltager i formaliserede<br />
ledernetværksgrupper – en ganske stor andel. Det kommer meget klar frem i undersøgelsen, at de<br />
øverst placerede ledere er mere netværksaktive end de, som befinder sig længere nede i hierarkiet.<br />
De øverst placerede ledere giver også i særlig grad udtryk for at kunne nyttiggøre deres netværk.<br />
Kvinderne er mindre udfarende end mændene.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
25
26<br />
Der er så godt som ingen, der synes, at netværk tager overhånd. Alle så gerne deres netværk udvidet<br />
og udviklet yderligere. Især er der efterspørgsel efter kontakter uden for de faste kommandolinier<br />
og etablerede organisationer.<br />
Netværk giver vitaminer til god ledelse<br />
Ledernes netværk kan bruges som støtte og opbakning i forhold til næsten hele paletten af ledelsesopgaver<br />
og i mange situationer. Man kan få gode råd om personalespørgsmål, drøfte nye<br />
vinkler på det faglige, og få pudset sine opfattelser af lederrollen af. Netværk kan især yde en for<br />
FTF-lederne uvurderlig følelsesmæssig støtte. Lederne har mange roser til den sparring, som deres<br />
netværk giver dem – og det både de interne og de eksterne kolleger. I netværkene bidrager og<br />
trækker lederne på en fælles fond af viden og kompetencer.<br />
Men der er risiko for, at netværkene gør deres medlemmer en bjørnetjeneste ved at være for venlige<br />
og konforme. En del af lederne efterspørger, at der gives mere ærlig, kritisk og konstruktiv<br />
feedback. Der er også efterspørgsel efter, at netværkene i højere grad tager livtag med nogle af de<br />
virkelig vanskelige strategiske emner. Netværk har således flere vitaminer i sig end deltagerne udnytter.<br />
Sammenhænge og legitimitet med arbejdspladsens strategi<br />
FTF-lederne er meget seriøse i deres netværksarbejde. De gør det for at blive bedre ledere og for<br />
at løse deres opgaver optimalt. Det er ikke så sært, for der er også snæver sammenhæng mellem<br />
deltagelse i gode netværk og trivsel i lederjobbet. I meget ringe grad spiller hensynet til ledernes<br />
egne interesser og karrierer ind. Trods stor saglighed hænger netværksarbejde ikke desto mindre<br />
kun i ringe grad sammen med arbejdspladsens bestræbelser inden for kompetenceudvikling, lederudvikling<br />
og ledertræning. Man kan godt i noget omfang bebrejde lederne selv, at de er for lidt<br />
opmærksomme på at få legitimeret deres netværk derhjemme og at få netværkets arbejde hægtet<br />
op på vigtige udviklingsstrategier på deres arbejdsplads.<br />
De nye ledere<br />
Netværk kommer helt af sig selv, kunne man mene. Efterhånden som lederne blive ældre, og efterhånden<br />
som de forfremmes, udvikler de også deres netværk. Men læring i netværk kunne godt<br />
forceres. De unge ledere er med på det. De er parate til at matche – eller udfordre de ”old boys<br />
clubs”, som har en tendens til at danne sig.<br />
FTF’ernes netværk er relativt langtidsholdbare og lukkede om sig selv. Mange ledernetværksgrupper<br />
tager slet ikke nye medlemmer ind. Man kan frygte, at det giver klaustrofobi og en faglig<br />
tomgang i det lange løb – og at det er med til at forsinke de nye lederes adgang til nyttig ledelsesudvikling.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
Lige børn leger (måske) bedst, men lærer ikke nødvendigvis mest<br />
Undersøgelsen viser en tendens til, at FTF-lederne prioriterer netværk med medlemmer, der ligner<br />
dem selv. Fra samme organisation. Fra identisk ledelsesniveau. Fra samme faglige område.<br />
Det er især kvinder, nederst placerede ledere samt de med den laveste ledelsesanciennitet, som<br />
foretrækker disse ”sammenbindende netværk”. De har da også store fordele. Man opbygger trygge<br />
rammer for drøftelser af emner, som alle har en stor indsigt i. Man ved, hvor man har hinanden.<br />
Der kan bygges stor fortrolighed og tillid op. De sammenbindende netværk har en reel berettigelse<br />
under stabile omverdensvilkår og i situationer med behov for en solid faglig fokus.<br />
Men der skal ofte brobyggende netværk til at give inspiration til nye former for udvikling. Netværk,<br />
som er sammensat på tværs af organisationer, niveauer m.v., er mere besværlige, krævende<br />
og risikofyldte, men de rummer potentialer. I betragtning af de ganske omfattende omlægninger<br />
og udfordringer inden for FTF-ledernes arbejdsområder kunne der være god grund til at opfordre<br />
lederne i højere grad at gå ind i brobyggende relationer.<br />
Opkvalificering i aktivt netværksarbejde<br />
FTF-lederne går ufortrødent ind i netværksarbejde også uden nødvendigvis at have gjort sig<br />
mange overvejelser om, hvordan man bedst organiserer samarbejdet, kommunikerer og nyttiggør<br />
den fælles fond af viden og erfaring. Konsulenter bruges relativt sjældent til opstart, processer og<br />
vedligeholdelse. Mange af FTF-lederne peger på, at de mangler viden om at bygge og benytte netværk.<br />
Lederne er selv villige til at tage fat på at opkvalificere sig inden for netværksarbejde. Men deres<br />
faglige organisationer har en rolle at spille her. Lederne i denne undersøgelse inviterer deres faglige<br />
organisation op til dans. FTF, som går på tværs af offentlig og privat sektor og på tværs af<br />
mange fag, kan få en vigtig brobyggerrolle.<br />
4. Aftalestruktur på undervisningsområdet<br />
I tilknytning til aftaleforhandlingerne pr. 1. april 2005 blev der i Personalestyrelsen nedsat en arbejdsgruppe,<br />
der skulle fremkomme med en beskrivelse af ledelsesstrukturen inden for undervisningssektoren<br />
for såvel administrativ som pædagogisk ledelse.<br />
Efter anmodning fra CO II blev sekretariatsleder Hans-Jørgen Møllegaard udpeget til at indgå i<br />
arbejdsgruppen, der fik til opgave at afdække aftalestrukturen på undervisningsområdet og fremkomme<br />
med forslag til, hvordan denne struktur kunne forenkles. Arbejdsgruppen gennemførte<br />
bl.a. en række fokusgruppeinterviews med nøglepersoner på forskellige institutionstyper og afgav<br />
rapport til styregruppen i Personalestyrelsen den 9. november 2005.<br />
Arbejdsgruppens organisationsrepræsentanter har været utilfredse med, at Personalestyrelsen<br />
baserede sine konklusioner af undersøgelserne med udgangspunkt i en (enkelt) kompliceret institution<br />
og bruger denne som argumentation for nødvendigheden af at gennemføre forenklin-<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
27
28<br />
ger. Organisationsrepræsentanterne har tilkendegivet, at strukturen på området om end den er<br />
kompliceret forvaltes stort set problemløst. Der peges på, at det er et problem, at forhandlingerne<br />
omkring klassificering af stillinger m.v. i CVU’erne (Centrene for Videregående Uddannelser) går<br />
meget trægt, for ikke at sige på det nærmeste står stille.<br />
I forbindelse med aftalefornyelserne er der inden for <strong>TAT</strong>’s forhandlingsområde afsat et beløb<br />
på 800.000 kr. til gennemførelse af justeringer på løn m.v. inden for ledelsesområdet på såvel<br />
erhvervsskoler som andre skoler. Udvalgets rapport er også oversendt til bestyrelsen for Sammenslutningen<br />
af <strong>TAT</strong>-medlemmer ved Erhvervsskolerne (S<strong>TAT</strong>E) med henblik på drøftelser og<br />
indstillinger til <strong>TAT</strong>’s hovedbestyrelse om, hvordan man skal komme videre.<br />
5. Lidt om fremtiden<br />
Vender vi blikket fremad, vil ”ledernes tid” være i fokus. Portalen Leder.nu vil give lederen alt<br />
hvad der er brug for – når man behøver det. Med andre ord skal der skabes bedre forudsætninger<br />
for at kunne søge online-rådgivning.<br />
Konceptet beror på at alt – produkter, præsentation, form og indhold – tænkes igennem – for at<br />
give lederen mere tid. Det bliver det bærende analytiske udgangspunkt. Det betyder reelt, at der<br />
ikke nødvendigvis tages udgangspunkt i <strong>TAT</strong>’s kerneprodukter, men målrettet i ledernes virkelighed<br />
og verden.<br />
Hvad efterspørger lederen i fremtiden?<br />
Påstanden er, at de vil efterspørge én ting mere end noget andet – nemlig tid!!<br />
De helt overordnede intentioner – at portalen skal kommunikere på en ny måde overfor og med<br />
målgruppen. Nemlig ved at streame budskaberne. Rådgivning, kurser, netværk etc. skal optages<br />
digitalt og være tilgængelig 24 timer i døgnet. Herved opnås optimale forudsætninger for, at lederne<br />
til enhver tid kan rådføre sig gennem e-learning. Det er samtidig tanken, at der opbygges<br />
et netværk af online-rådgivere, der efter en fast aftale, levere live-rådgivning – uafhængig af hvor<br />
medlemmet befinder sig rent geografisk.<br />
Streaming af indhold bliver fremtidens måde at kommunikere digitalt på, fordi budskab og informationer<br />
brænder helt igennem.<br />
Levende billeder - bringer levende budskaber.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
Afsnit 5<br />
Teknologi og arbejdsmiljø<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
29
30<br />
Afsnit 5<br />
Teknologi og arbejdsmiljø<br />
Det er <strong>TAT</strong>’s holdning, at det i disse år er nødvendigt at skærpe opmærksomheden omkring problemerne<br />
på arbejdsmiljøområdet.<br />
Det er en sørgelig kendsgerning, at stressbetingede lidelser i stigende grad vinder indpas på arbejdspladserne,<br />
og at store grupper på arbejdsmarkedet dagligt føler sig stressede over deres generelle<br />
arbejdsvilkår.<br />
Det drejer sig ikke kun om medlemmer af <strong>TAT</strong>, men for eksempel også om medarbejderne i Kriminalforsorgen<br />
og Socialrådgiverforeningen og nu sidst i Danmarks Lærerforening, der klager<br />
over deres arbejdsvilkår, de mange omstruktureringer og stigende arbejdsbyrder, der helt er ved at<br />
slå benene væk under deres medlemmer<br />
I lighed med tidligere har <strong>TAT</strong>’s tovholdere på arbejdsmiljøområdet forsøgt at overvåge og informere<br />
om begivenheder af interesse for medlemmerne. Det er som sædvanlig sket gennem en lang<br />
række artikler i <strong>TAT</strong>’en om et udsnit af de problemer, der for tiden er aktuelle på arbejdspladserne.<br />
Der er således stadig en lang række traditionelle problemer i forbindelse med lys, ventilation<br />
og støj, men som nævnt er især antallet af psykiske og stressbetingede lidelser stærkt stigende<br />
– ikke mindst i forbindelse med den øgede brug af storrum. Det er gang på gang blevet fastslået,<br />
at både arbejdskvaliteten og livskvaliteten lider under især støj, forstyrrelser, følelsen af overvågning,<br />
problemer med varme/kulde og træk o.a. i forbindelse med arbejde i storrummene.<br />
Hyppige omstruktureringer, måske med mangelfuld instruktion om de nye opgaver, generelle<br />
nedskæringer og stigende arbejdspres bærer dog også en betydelig del af skylden.<br />
Det er klart, at en konstruktiv indsats på arbejdsmarkedet må ske i samarbejde med arbejdsgiverne,<br />
ligesom medarbejderne, i samarbejde med deres sikkerhedsrepræsentanter, selv skal gøre<br />
en aktiv indsats for at opnå størst mulig indflydelse på deres egen arbejdssituation. Det har gang<br />
på gang vist sig, at det netop er omfanget af denne indflydelse, der har afgørende betydning for<br />
medarbejdernes arbejdsglæde og velbefindende.<br />
Det er således vigtigt, at arbejdet med arbejdsmiljø i en bred forstand, herunder overvågning af<br />
området og information til medlemmerne, fortsat prioriteres højt, da antallet og omfanget af problemer<br />
desværre ikke bliver mindre for tiden.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
Afsnit 6<br />
Sekretariatet<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
31
32<br />
Afsnit 6<br />
Sekretariatet<br />
1. Sekretariatet<br />
I den treårige beretningsperiode er der ikke sket ændringer i sekretariatets lokaleforhold m.v.<br />
Sekretariatet gennemgår en løbende teknologisk modernisering (se fx afsnit II om informationsvirksomheden)<br />
således, at medarbejdernes arbejdsredskaber er fuldt up to date.<br />
2. Sekretariatets bemanding<br />
Der er ikke sket ændringer i sekretariatets bemanding siden september 1999. Sekretariatet har<br />
følgende sammensætning:<br />
• Sekretariatsleder Hans-Jørgen Møllegaard,<br />
• Faglig sekretær Birthe Bendtsen,<br />
• Sekretær Monica Kasandra Petersen, og<br />
• Sekretær Anne-Lise Henriksen.<br />
3. Sekretariatets opgaver<br />
Sekretariatets arbejdsopgaver er mangeartede og kan sammenfattes i begrebet: ”at udøve aftale-<br />
og forhandlingsret”, fordi sekretariatet indgår i løsningen af de opgaver, der er formuleret i<br />
vedtægtens § 3: ”Foreningens formål er at varetage alle sider af medlemmernes faglige interesser<br />
vedrørende ansættelses- og pensionsforhold”.<br />
Sekretariatet er ”bindeleddet” mellem tillidsmænd / lokalafdelinger og foreningens hovedbestyrelse,<br />
og sekretariatet er den ”serviceorganisation” som medlemmerne kan trække på.<br />
Udover at løse medlemssager inden for de områder, der falder ind under rubrikken ”løn- og ansættelsesvilkår”,<br />
er sekretariatet også beskæftiget med den daglige administration af foreningen og<br />
at være sparringspartner for foreningens politiske ledelse m.fl.<br />
4. Telefonekspedition<br />
Foreningen af tekniske og administrative tjenestemænd fik i forbindelse med indflytningen i Niels<br />
Hemmingsens Gade fælles telefonnummer med Fællessekretariatet.<br />
<strong>TAT</strong>’s telefonnummer er derfor identisk med Fællessekretariatets hovednummer 33 76 86 96. Når<br />
du ringer til <strong>TAT</strong> vil telefonen i første omgang blive besvaret i Fællessekretariatets reception. Du<br />
skal blot bede om tale med <strong>TAT</strong>, hvorefter du vil blive stillet igennem til Monica Petersen eller<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
Anne-Lise Henriksen i <strong>TAT</strong>’s sekretariat. Hvis der er optaget sørger Fællessekretariatets reception<br />
for viderestilling eller tager mod telefonbesked.<br />
Telefontiden i sekretariatet er daglig mellem kl. 09.00 og 15.00.<br />
5. Tillidsrepræsentanternes kontakt med sekretariatet<br />
Den daglige kontakt med tillidsrepræsentanterne sker oftest via telefon eller pr. e-mail.<br />
Det er imidlertid altid rart at kunne sætte ”billede” på de ”stemmer”, som vi ofte kun kender fra<br />
telefonen.<br />
Vi håber derfor, at man benytter sig af muligheden for personlig kontakt.<br />
Men af hensyn til jer selv er det en god idé at aftale tid i forvejen. Det vil jo være ærgerligt om den<br />
medarbejder, som du har brug for at tale med, er optaget eller er til møde ude i byen.<br />
6. <strong>TAT</strong>’s indberetning af kontingentbeløb til Skat m.v.<br />
<strong>TAT</strong> har siden 1994 hvert år i januar udsendt brev til hvert enkelt medlem med oplysning om<br />
størrelsen af det kontingent, der er indbetalt i det foregående år, og der er foretaget indberetning<br />
herom til skattemyndighederne. Det skete sidste gang i 2005 med oplysninger om indbetalt kontingent<br />
m.v. i 2004.<br />
Som følge af ændringer i skattelovgivningen skal der fra 20<strong>06</strong> ikke længere udsendes meddelelse<br />
herom til hvert enkelt medlem, idet oplysninger om betalt kontingent fremkommer på den fortrykte<br />
selvangivelse.<br />
Det skal her præciseres, at medlemmer, der er med i den frivillige gruppelivsforsikringsordning, og<br />
hvor præmien opkræves samtidig med kontingentet til foreningen, ikke kan fratrække forsikringspræmien<br />
på selvangivelsen under fradrag for faglige kontingenter og arbejdsløshedsforsikring.<br />
Det skal endvidere præciseres, at foreningen ikke yder tilskud til politiske partier m.v.<br />
7. Medlemskartoteket<br />
Foreningens medlemskartotek er en af ”nervelinierne” i foreningen, og det er vigtigt at medlemskartoteket<br />
altid er ajourført.<br />
Derfor skal sekretariatet (Monica Kasandra Petersen) have skriftlig meddelelse om alle ændringer<br />
i medlemmernes foreningsrelevante forhold, d.v.s. ændringer i de oplysninger, der indgår i medlemskartoteket.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
33
34<br />
Husk altid at sekretariatet skal have skriftlig besked, når du<br />
• får ny adresse på job eller privat,<br />
• får nyt telefonnummer på job eller privat,<br />
• skal have orlov uden løn, eller kommer tilbage,<br />
• går på rådighedsløn, holder op med at arbejde, eller går på pension og vil være medlem af<br />
Seniorgruppen i <strong>TAT</strong>,<br />
• konstaterer fejl i forbindelse med opkrævning af kontingent og gruppelivspræmie m.v.,<br />
hvis du er medlem af den frivillige gruppelivsordningen og/eller helbredsforsikringen.<br />
8. Tillidsmandsoversigten<br />
Fortegnelsen over tillidsrepræsentanter og kontaktpersoner revideres løbende, og selve fortegnelsen<br />
findes på foreningens hjemmeside.<br />
Hvis du konstaterer fejl bedes dette straks meddelt sekretariatet, så fejlen kan rettes.<br />
Sekretariatet foretager anmeldelse af lokale repræsentanter, tillidsrepræsentanter og –suppleanter<br />
i hoved- og lokalsamarbejdsudvalg i henhold til Aftale af 29/5 2002 om samarbejde og samarbejdsudvalg<br />
i statens virksomheder og institutioner således at deres status som foreningens repræsentanter<br />
er dokumenteret over for de pågældende tjenestesteder.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
Afsnit 7<br />
Samarbejde med andre<br />
organisationer<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
35
36<br />
Afsnit 7<br />
Samarbejde med og repræsentation i andre organisationer m.v.<br />
1.0. Statstjenestemændenes Centralorganisation II (CO II)<br />
1.1. Repræsentantskabet<br />
I denne beretningsperiode er der afholdt 2 repræsentantskabsmøder i CO II.<br />
Ordinært repræsentantskabsmøde 10. november 2004<br />
På mødet genvalgtes Tommy Agerskov Thomsen (Politiforbundet i Danmark) som centralorganisationens<br />
formand og Jørn Rise (formand for Dansk Told- og Skatteforbund) som næstformand.<br />
Som <strong>TAT</strong>’s repræsentanter i repræsentantskabsmødet deltog formanden, hovedbestyrelsesmedlem<br />
Lars Ole Bech Petersen og sekretariatslederen.<br />
Ekstraordinært repræsentantskabsmøde 14. april 2005<br />
Som følge af, at der med Finansministeren den 22. februar 2005 var indgået forlig om løn- og ansættelsesvilkår<br />
m.v. for perioden 1. april 2005 til 31. marts 2008, skulle CO II’s repræsentantskab<br />
på et ekstraordinært repræsentantskabsmøde den 14. april 2005 tage endelig stilling til aftaleforliget.<br />
Det skete med et markant flertal, hvor kun repræsentanterne for Handelsskolernes Lærerforening<br />
stemte imod forliget.<br />
Som <strong>TAT</strong>’s repræsentanter deltog formanden, sekretariatslederen og den faglige sekretær.<br />
1.2. Hovedbestyrelsen<br />
I kraft af foreningens medlemstal er vi direkte repræsenteret i centralorganisationens hovedbestyrelse<br />
af <strong>TAT</strong>’s formand Lars Bonde Eriksen med næstformand Richard M. Hanlov som suppleant.<br />
1.3.Arbejdmiljøudvalget i CO II (AmiCO)<br />
CO II har nedlagt sit hidtidige Teknologi- og Arbejdsmiljøudvalg og erstattet det af et Arbejdsmiljøudvalg<br />
(AmiCO). <strong>TAT</strong> har i beretningsperioden været repræsenteret i CO II’s AmiCO af faglig<br />
sekretær Birthe Bendtsen.<br />
1.4. SKAF – Stats- og kommunalt Ansattes Fællessekretariat<br />
Efter flytningen fra Olof Palmes Gade til Niels Hemmingsens Gade er det hidtidige sekretariatsmæssige<br />
samarbejde mellem <strong>TAT</strong> og CO II glidende blevet erstattet af et udmærket samarbejde<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
med Fællessekretariatets medarbejdere.<br />
Som en nyskabelse blev der i efteråret 2004 etableret et forum for sekretariatspersonale i CO II’s<br />
tilknyttede organisationer. Dette såkaldte CO II-S mødes uformelt cirka hver 5-6 uge og bliver<br />
informeret om hvor langt man er nået i diverse forhandlinger med Finansministeriets Personalestyrelse,<br />
og hvor de tilstedeværende sekretariatsmedarbejdere i øvrigt kan drøfte sager af fælles<br />
interesse.<br />
<strong>TAT</strong>’s sekretariatsmedarbejdere deltager i Fællessekretariatets sommerudflugt og julefrokost og<br />
evt. andre arrangementer af social karakter i løbet af året.<br />
1.5. Søfartsstyrelsens Skibstilsynsråd<br />
Maskinmester Poul Grupe, Officersforeningen af 1949, er udpeget som CO II’s repræsentant i Søfartsstyrelsens<br />
Skibstilsynsråd.<br />
2. Funktionærernes og Tjenestemændenes Fællesråd<br />
<strong>TAT</strong>’s formand Lars Bonde Eriksen er udpeget som en af CO II’s delegerede til FTF’s kongres og<br />
som en af CO II’s repræsentanter i FTF’s repræsentantskab. Som suppleant er udpeget næstformand<br />
Richard M. Hanlov.<br />
Sekretariatsleder Hans-Jørgen Møllegaard blev i foråret 2004 af FTF indbudt til at deltage i et udredningsarbejde<br />
omkring offentligt ansattes retsstilling, herunder den såkaldte meddeleret, og om<br />
offentligt ansattes ytringsfrihed i det hele taget. Indbydelse fra FTF kom efter, at CO II’s sekretariat<br />
havde meddelt, at man ikke havde ”tids og ressourcer” til at indgå i arbejdet. <strong>TAT</strong>’s sekretariatsleder<br />
er således den eneste repræsentant for det statslige område, der i FTF-sammenhæng indgår i<br />
det løbende arbejde omkring de offentligt ansattes retsstilling.<br />
Det pågældende udvalg, der har FTF-advokat Helle Bang Hjorth som formand, foretog i september<br />
2004 en studierejse til Stockholm, hvor man over et tæt pakket program over 3 dage besøgte<br />
FTF’s svenske modstykke TCO og andre organisationer, der varetager privat- og offentligt ansattes<br />
vilkår.<br />
Sekretariatslederen er endvidere medlem af FTF’s juridiske netværk og af Medienetværket i FTF<br />
(tidl. betegnet Klubben af Fagbladsredaktører i FTF).<br />
Herudover deltager faglig sekretær Birthe Bendtsen i en række FTF-netværksgrupper omkring<br />
følgende emner:<br />
• Arbejdsmiljø,<br />
• Ledervilkår,<br />
• Socialpolitik<br />
• Digitale organisationer og<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
37
38<br />
• Samspillet mellem familieliv og arbejdsliv.<br />
3. Funktionærernes og Tjenestemændenes Fælles-Arbejdsløshedskasse (FTF-A)<br />
Sekretariatsleder Hans-Jørgen Møllegaard er udpeget som delegeret af CO II’s valgforbund i FTF-<br />
A med faglig sekretær Birthe Bendtsen som suppleant.<br />
4. Samarbejdet omkring varetagelsen af løn- og ansættelsesvilkår for ansatte i<br />
Hovedstadens Sygehusfællesskab (H:S)<br />
I sommeren 2004 indstillede Københavns Kommunalforening efter mere end 100 år sit virke som<br />
følge af, at medlemmerne langsomt var ”sivet” bl.a. ved, at lægesekretærerne var fusioneret med<br />
Dansk Lægesekretærforening under HK, socialrådgiverne var blevet samlet i Dansk Socialrådgiverforening<br />
m.v.<br />
Til afløsning for den samarbejdsaftale, der var indgået mellem <strong>TAT</strong> og Københavns Kommunalforening<br />
vedrørende løn- og ansættelsesvilkårene for kontor- og lægesekretærpersonale m.fl., herunder<br />
administrative tjenestemænd, blev der indgået en samarbejdsaftale med HK-forbundet, der<br />
løber indtil udgangen af december 20<strong>06</strong>.<br />
For så vidt angår samarbejdsaftalen mellem <strong>TAT</strong> og Københavns Kommunale Maskinmesterforening<br />
omkring maskinmestrenes løn- og ansættelsesvilkår, er denne fortsat i kraft; dog er der sket<br />
en nedsættelse af <strong>TAT</strong>’s kontingentbetaling til maskinmesterforeningen med virkning fra den 1.<br />
januar 2005.<br />
<strong>TAT</strong>’s repræsentant i dette samarbejde er fortsat sekretariatsleder Hans-Jørgen Møllegaard.<br />
5. Ministeriernes Børnehus og Vuggestue<br />
Siden etableringen af Ministeriernes Vuggestue og Ministeriernes Børnehave, der i 1998 tog navneforandring<br />
til Ministeriernes Børnehus, har <strong>TAT</strong> haft to repræsentanter i institutionernes bestyrelse.<br />
Der er tale om to institutioner med fælles bestyrelse, og <strong>TAT</strong>’s medlemmer af bestyrelsen er<br />
• Birthe Bendtsen, sekretariatet, og<br />
• Lisbeth Garnum, Kirkeministeriets departement.<br />
6.0. Forsikringsagenturforeningen for Tjenestemænd<br />
Formand Lars Bonde Eriksen er <strong>TAT</strong>’s repræsentant i Forsikringsagenturforeningens repræsentantskab.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
<strong>TAT</strong>’s ”forsikringstillidsmand” siden 1998 er afdelingsleder Bodil Hvalsøe Simonsen, der er ansat i<br />
Socialministeriets departement.<br />
Alle medlemmer har til enhver tid mulighed for at kontakte Tjenestemændenes Forsikring for at<br />
få udarbejdet et personligt uforpligtende forsikringstilbud.<br />
6.1. Overskudsafdeling J<br />
I forbindelse med Forsikringsforeningens virksomhed opsamles et eventuelt overskud i en fond,<br />
som de respektive tilsluttede foreningen kan disponere over efter særlige regler fastsat i Forsikringsforeningens<br />
vedtægter.<br />
For hver overskudsfond er der af de respektive foreninger udpeget en bestyrelse. Bestyrelsen for<br />
<strong>TAT</strong>’s overskudsfond (Afdeling J) består af:<br />
• Lars Bonde Eriksen (formand),<br />
• Richard Madsbjerg Hanlov,<br />
• Ruth Holm, og<br />
• Hans-Jørgen Møllegaard<br />
7. Pensionsrådet for Erhvervsskolerne<br />
Foreningens repræsentant i Pensionsrådet for Erhvervsskolerne er sekretariatsleder Hans-Jørgen<br />
Møllegaard.<br />
8. Afsluttende bemærkninger<br />
Foruden de ovenfor opregnede repræsentationer er <strong>TAT</strong> via sine tillidsrepræsentanter m.fl. repræsenteret<br />
i en lang række udvalg og arbejdsgrupper på de enkelte tjenestesteder i kraft af den<br />
forhandlingsret, der er en del af tillidsmandssystemet. På denne måde har medlemmerne direkte<br />
mulighed for at øve indflydelse på de arbejdsvilkår, som de er omfattet af, ligesom det er med til<br />
at styrke sammenholdet på de enkelte tjenestesteder.<br />
Af dette afsnit fremgår også, at foreningen er involveret i mange aktiviteter, der bredt set er omfattet<br />
af foreningens formålsparagraf.<br />
I disse aktiviteter investeres der megen tid af sekretariatets medarbejdere, hovedbestyrelsesmedlemmer<br />
og en lang række tillidsrepræsentanter og kontaktpersoner landet over.<br />
Det er hovedbestyrelsens opfattelse, at dette aktivitetsniveau skal fastholdes for at sikre såvel medlemmernes<br />
løn- og arbejdsvilkår, efter- og videreuddannelsesmuligheder som øvrige økonomiske<br />
muligheder, lige som vi gerne ser samarbejdet udbygget til gavn og glæde for foreningens medlemmer.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
39
40<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
Afsnit 8<br />
Medlemstal, lokalafdelinger<br />
og nye områder<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
41
42<br />
Afsnit 8<br />
Medlemstal, lokalafdelinger og nye områder<br />
1. Udviklingen i medlemstal<br />
Udviklingen i foreningens medlemstal har i den forløbne periode fra 1. januar <strong>2003</strong> til 1. januar<br />
20<strong>06</strong> været klart utilfredsstillende, selvom det ikke er gået helt så galt som spået af ”Fremtidsudvalget”<br />
i den prognose, der bl.a. indgik i materialet til det ekstraordinære repræsentantskabsmøde<br />
i 2000. Det er der flere årsager til, se nedenfor.<br />
Foreningen ”toppede” medlemsmæssigt den 1. januar 1990 med at have i alt 1.505 aktive medlemmer.<br />
Udviklingen i medlemstallet kan aflæses af nedenstående figur:<br />
De store ”hop” i medlemstallet skyldes dels, at Foreningen af Maskinmestre og Tjenestemænd i<br />
Arbejdstilsynet pr. 1. juni <strong>2003</strong> fusionerede med <strong>TAT</strong> og en række medlemmer fra Statsansattes<br />
Kartel med virkning fra den 1. januar 2005 blev overført til <strong>TAT</strong>. På grund af, at grænsedragningen<br />
først kom på plads i maj måned, figurerer den sidstnævnte medlemsgruppe først i medlemsstatistikken<br />
fra 1. april 2005.<br />
…<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Med hensyn til kønsfordelingen kan det oplyses, at der over årene er sket en betydelig forskydning<br />
i forholdet mellem mænd og kvinder. I midten af 1980’erne var cirka 2/3 af medlemmerne kvin-<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
der med en faldende tendens over årene; i perioden <strong>2003</strong>-20<strong>06</strong> er forholdet mellem kvinder og<br />
mænd forrykket til en tilnærmelsesvis ligevægt mellem kønnene. På baggrund af medlemstallet<br />
pr. 1. januar i årene <strong>2003</strong>-20<strong>06</strong> ser kønsfordelingen blandt de aktive medlemmer således ud:<br />
Aktive <strong>2003</strong> % 2004 % 2005 % 20<strong>06</strong> %<br />
Mænd 489 44 538 47 582 53 516 48<br />
Kvinder 617 56 596 53 512 47 553 52<br />
Total 1.1<strong>06</strong> 100 1.134 100 1.094 100 1.<strong>06</strong>9 100<br />
…<br />
I efteråret 1999 udarbejdede den såkaldte ’Fremtidsgruppe 2’ bl.a. en prognose for udviklingen<br />
i medlemstallet for den kommende 10-årige periode, der alene byggede på den kendsgerning,<br />
at medlemmernes gennemsnitsalder er stigende og den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder –<br />
d.v.s. overgang til pension – typisk sker omkring det fyldte 64. år. Samtidig med, at der kun skete<br />
en sporadisk tilgang af nye (yngre medlemmer), måtte vi konstatere, at ca. 100 medlemmer årligt<br />
forlod foreningen som følge af død, skift til stillinger uden for foreningens forhandlingsområde,<br />
helbredsbetinget afsked, stillingsnedlæggelser og pensionering. Da <strong>TAT</strong> pr. 1. januar 2000 havde<br />
ca. 1.180 medlemmer ville være faldet til ca. 800 pr. 1. januar 20<strong>06</strong>, hvis der ikke var blevet tilført<br />
nye medlemmer til foreningen.<br />
Tendensen er dog i nogen grad blevet modvirket af, at den nuværende regering – efter det første<br />
store ”rush” i december 2000 / januar 2001 med en lang række stillingsnedlæggelser – har indført<br />
skærpede vilkår for fratræden og overgang til eksempelvis efterløn for de 60-62-årige.<br />
Tilbagetrækningsalderen for foreningens medlemmer er formentlig flyttet en smule efter, at folkepensionsalderen<br />
blev nedsat til 65 år for personer, der er født den 1. juni 1944 eller senere.<br />
Hovedbestyrelsen har det håb, at Arbejdsformidlingskontorernes Tjenestemandsforening kort<br />
efter <strong>TAT</strong>’s delegeretmøde træffer beslutning om at indgå i <strong>TAT</strong> som en ny lokalafdeling.<br />
2. Udviklingen i antallet af lokalafdelinger<br />
Antallet af lokalafdelinger er faldende. Det skyldes bl.a. at medlemstallet falder, og at der derfor<br />
ikke er grundlag for at opretholde egentlige lokalafdelinger, men også at der som følge af ressortomlægninger<br />
m.v. er foretaget ”sammenlægninger” af to eller flere lokalafdelinger til én.<br />
3. Goddag til Nye områder – og farvel til andre<br />
Som nævnt oven for er der optaget nye områder i <strong>TAT</strong>-familien.<br />
Foreningen af Maskinmestre og Tjenestemænd i Arbejdstilsynet<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
43
44<br />
Foreningen af Maskinmestre og Tjenestemænd i Arbejdstilsynet pr. 1. juni <strong>2003</strong> fusionerede med<br />
<strong>TAT</strong> og forøgede derved medlemsbestanden med ca. 70 nye medlemmer.<br />
MTA var tidligere en søsterorganisation i CO II.<br />
Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri<br />
Medlemmerne i Foreningen af Funktionærer i Fiskerikontrollen, Rednings- og Havundersøgelsesskibene,<br />
der var en organisation under Statsansattes Kartel, besluttede med udgangen af 2004 at<br />
opløse Funktionærforeningen. Medlemmerne besluttede for nogens vedkommende at forblive i<br />
Statsansattes Kartel, mens andre besluttede at lade sig overføre til Statstjenestemændenes Centralorganisation<br />
II og dermed til at blive optaget i <strong>TAT</strong> med virkning fra den 1. januar 2005.<br />
Fra den ophørte ’Funktionærforening’ blev der overført cirka 25 nye medlemmer i Fødevarestyrelsen<br />
og 33 skibsansatte i Fiskeridirektoratet. De pågældende medlemmer blev ved en grænseaftale<br />
mellem StK og CO II af 9. maj 2005 grænsedraget til <strong>TAT</strong> med virkning fra den 1. januar 2005.<br />
De nye medlemmer i Fødevarestyrelsen blev inkorporeret i <strong>TAT</strong>’s hidtidige lokalafdeling i Fødevarestyrelsen.<br />
De nye skibsansatte medlemmer i Fiskeridirektoratet etablerede en ny lokalafdeling, der fik navnet<br />
Skibsansatte i Fiskeridirektoratet (SIF).<br />
Det er hensigten, at Officersforeningen af 1949, der omfatter <strong>TAT</strong>’s officersmedlemmer i Fiskeridirektoratet,<br />
og SIF snarest skal fusionere til én lokalafdeling omfattende samtlige medlemmer i<br />
Fiskeridirektoratet.<br />
For de nye medlemmer i Fødevarestyrelsen blev der holdt et møde omkring Ny Løn i Fødevareregion<br />
Århus den 15. november 2004, og i forbindelse med optagelsen af de nye medlemmer blev<br />
disse indbudt til orienterede møder med <strong>TAT</strong>. For medlemmerne i Fødevarestyrelsen fandt mødet<br />
sted på Andelsskolen i Middelfart den 3. marts 2005, og for de nye medlemmer i Fiskeridirektoratet<br />
samme sted den 12. april 2005.<br />
Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggender og Familiestyrelsen<br />
Udover de overførte medlemmer fra Statsansattes Kartel, har vi modtaget medlemmer fra Politiforbundet<br />
i Danmark som følge af, af det hidtidige Familieretsdirektorat flyttede fra Justitsministeriet<br />
til det nyoprettede Ministerium for Familie- og Forbrugeranliggender.<br />
Der er for en del af disse medlemmers vedkommende tale om et tilbageflytning af medlemmer,<br />
der ved ændringerne i CO II’s struktur i 1988 blev flyttet fra <strong>TAT</strong>’s daværende område aftale- og<br />
forhandlingsområde til Politiets og Domstolenes Tjenestemandsforening (PDT).<br />
…<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
Herudover har <strong>TAT</strong> i beretningsperioden pr. 1. april 2004 taget afsked med medlemmer i Beredskabsstyrelsen,<br />
der overflyttedes til Forsvarsministeriets ressortområde.<br />
De pågældende medlemmer blev indbudt til en lille afskedssammenkomst i <strong>TAT</strong>’s sekretariat,<br />
hvor de samtidig blev præsenteret for deres nye organisation, Forsvaret Civil Etat, der var repræsenteret<br />
ved formand Arne Haugaard og sekretariatsleder Flemming de Lichtenberg.<br />
Med virkning fra den 1. januar 20<strong>06</strong> har vi taget afsked med de medlemmer i statsamterne, der er<br />
beskæftiget med sessionsopgaver.<br />
Det drejer sig om i alt 8 medlemmer, der den 1. januar 1988 var blevet overført til <strong>TAT</strong>, da Foreningen<br />
af tjenestemænd i Udskrivningsvæsenet blev lagt sammen med <strong>TAT</strong>. Uden sammenhæng<br />
med kommunal/strukturreformen har Forsvarsministeriet valgt at ’hjemtage’ sessionsopgaverne<br />
og placere opgaven i den nye institution under Forsvarsministeriet ved navn Forsvarets Dag.<br />
Denne overflytning har givet anledning til en del sagsbehandling mellem sekretariatet og Forsvarets<br />
Personel Tjeneste, ligesom vi har haft et godt samarbejde med Forsvarets Civil Etat, der er de<br />
pågældende medlemmers nye organisation.<br />
I forbindelse med overflytningen fra Indenrigs- og Sundhedsministeriet til Forsvarsministeriet<br />
opsagde et medlem i Statsamtet Århus sin stilling på grund af alder; et medlem ved Statsamtet<br />
Sønderjylland, der i efteråret 2005 fyldte 60 år, søgte sin afsked som følge af en uønsket placering,<br />
medens et medlem ved Statsamtet Nordjylland er meddelt afsked pr. 30. juni 20<strong>06</strong> på grund af<br />
alder (han fyldte 65 år i februar 20<strong>06</strong>, og stillingen kunne nedlægges, hvorved han fik sig en ekstraordinær<br />
god fratrædelsesordning og ikke kom til at forrette tjeneste i Forsvaret).<br />
4. Seniorgruppen i <strong>TAT</strong><br />
Som en konsekvens af ovenstående betragtninger kan det næppe undre, at Seniorgruppen er den<br />
stærkest ekspanderende lokalafdeling i <strong>TAT</strong>.<br />
Seniorgruppen mødes til arrangementer 3-4 gange i løbet af året.<br />
Lokalafdelingen havde pr. 1. januar 20<strong>06</strong> 237 medlemmer.<br />
5. Lokalafdelingernes rådighedsbeløb<br />
Tillidsrepræsentanterne erindres om den gældende ordning, hvorefter hver lokalafdeling kan få<br />
stillet et beskedent dispositionsbeløb til rådighed.<br />
Rådighedsbeløbet beregnes på grundlag af medlemstallet pr. 1. januar i kalenderåret.<br />
Rådighedsbeløbet udbetales med 50 kr. pr. medlem, dog minimum 300 kr. Minimumbeløbet<br />
dækker således rådighedsbeløb på indtil 6 medlemmer.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
45
46<br />
Det er en forudsætning for udbetalingen, at der indsendes en skriftlig anmodning herom til sekretariatet.<br />
Anmodningen om udbetaling af rådighedsbeløbet skal fremsendes inden for det kalenderår,<br />
rådighedsbeløbet vedrører.<br />
Lokalafdelinger fortaber deres ret til rådighedsbeløbet, såfremt anmodningen ikke er fremsat og<br />
modtaget i sekretariatet inden kalenderårets udløb.<br />
Der kræves ikke dokumentation for rådighedsbeløbets anvendelse.<br />
Der udbetales ikke rådighedsbeløb til enkeltmedlemmer på et tjenestested. For så vidt angår lokalafdelinger,<br />
der er landsdækkende, eller dækker geografisk spredte tjenestesteder, fx Sammenslutningen<br />
af <strong>TAT</strong>-medlemmer ved Erhvervsskolerne og Lokalafdelingen for Statsamterne, udbetales<br />
rådighedsløbet til lokalafdelingens kasserer.<br />
6. Kontingentudviklingen<br />
I Fremtidsgruppe II’s rapport, der på det ekstraordinære repræsentantskabsmøde i 2000 dannede<br />
grundlag for den strukturændring, der gennemførtes, blev der som grundlag for de fremlagte<br />
budgetoverslag taget udgangspunkt i et forventet gennemsnitligt medlemstal pr. 1. juli i hvert af<br />
årene 2000-<strong>2003</strong>:<br />
År 2000 = 1.231 medlemmer<br />
År 2001 = 1.171 medlemmer<br />
År 2002 = 1.111 medlemmer<br />
År <strong>2003</strong> = 1.<strong>06</strong>7 medlemmer<br />
For så vidt angår foreningens driftsudgifter var der alene indregnet en almindelig løn- og prisudvikling<br />
på 21⁄2% for hvert af årene 2001-<strong>2003</strong>.<br />
Der var ikke i budgettet indlagt forhøjelse af kontingentet til foreningen, men hovedbestyrelsen<br />
fik bemyndigelse til ”om nødvendigt, at forhøje kontingentet med en eller flere af de kontingentstigninger,<br />
som udviklingen i nettoprisindekset måtte give mulighed for”.<br />
Hovedbestyrelsen besluttede den 11. januar 2001 en kontingentforhøjelse på 9,00 kr. fra 293,00 kr.<br />
til 302,00 kr. pr. måned med virkning fra den 1. april 2001.<br />
Udviklingen i nettoprisindekset for januar 2002 gav mulighed for, at kontingentet kunne forhøjes<br />
med 4,00 kr. pr. måned fra den 1. april 2002.<br />
Hovedbestyrelsen besluttede på baggrund af det fortsat faldende medlemstal at forhøje kontingentet<br />
til 3<strong>06</strong>,00 kr. pr. måned pr. 1. april 2002 for at foreningen kunne oparbejde et rimeligt økonomisk<br />
beredskab til at imødegå udgifter til et stigende antal medlemssager (afskedssager m.v.).<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
I den netop afsluttede periode har hovedbestyrelsen alene benyttet bestemmelsen i vedtægternes §<br />
51, stk. 2 om at forhøje kontingentet pr. 1. oktober 2002 til 3<strong>06</strong>,00 kr. pr. måned og pr. 1. oktober<br />
2004 til 316,00 kr. pr. måned. Reguleringerne er foretaget med udgangspunkt i den af Danmarks<br />
Statistik konstaterede stigning i nettoprisindekset.<br />
Det kan oplyses, at forhøjelsen i 2002 skete på grundlag af indeks 103 [januar 2001 = 100,0], hvor<br />
nettoprisindekset for juli 2002 var opgjort til 104,8. Den seneste regulering pr. 1. oktober 2004 er<br />
sket på grundlag af indeks 109 [januar 2001 = 100,0], hvor nettoprisindekset for juli 2005 var opgjort<br />
til 111,1.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
47
48<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
Afsnit 9<br />
Medlemstilbud<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
49
50<br />
Afsnit 9<br />
Medlemstilbud<br />
Dette afsnit af beretningen bar tidligere overskriften ”Gruppelivsforsikringerne og Tjenestemændenes<br />
Forsikring”. Da der er i perioden er sket en udbygning af det, man med et fint ord kalder<br />
”periferiydelser”, har vi valgt at i stedet af omtale disse under overskriften ”Medlemstilbud”.<br />
1. Feriehuse i Provence<br />
Gennem årene har der ofte været forespørgsler om <strong>TAT</strong> har feriehuse, der kan lejes af medlemmerne,<br />
og det svar har hidtil været: desværre ikke.<br />
Men i 2005 tog hovedbestyrelsen skridtet til at undersøge, om der var basis for at købe nogle feriehuse,<br />
som kunne stilles til rådighed for medlemmerne.<br />
Vi leasede derfor for sommeren 2005 to ferieboliger i den franske feriepark Douce Quiétude ved<br />
St. Raphaël ikke langt fra Nice ved den franske riviera. På baggrund af de positive tilbagemeldinger<br />
fra mange af de medlemmer, der benyttede sig af tilbuddet, besluttede hovedbestyrelsen<br />
i november 2005 at købe to feriehytter, således at vi fortsat kan tilbyde medlemmerne at leje en<br />
feriebolig til en favorabel pris.<br />
Begge feriehytter har aircondition, stor stue, 2 værelser med 5 sovepladser, separat toilet og badeværelse,<br />
et veludstyret køkken med et stort køle/fryseskab, komplet inventar med dynetæpper og<br />
puder, radio og tv. Sengelinned kan lejes på stedet. Der er terrasse med havemøbler. Lejeprisen er<br />
inkl. turistafgift.<br />
Douce Quiétude ligger placeret i en lund i Valescure ved foden af Esterel-bjergene – som nabo til<br />
2 golfbaner – kun 4 kilometer fra badebyen Agay – og kun 4,5 kilometer fra St. Raphaëls gamle<br />
havn og promenade. Det er en stor veletableret feriepark, hvor der tilbydes en række aktiviteter,<br />
såsom swimmingpools, boblebad, tennis, minigolf, vandgymnastik, aerobic, petanque-baner, spillehal,<br />
restaurant, pizzeria og nærbutik med egen bager. Der er dansktalende ansatte i ferieparken.<br />
Man kan læse mere om feriehusene ved at gå ind på www.solferie.dk.<br />
I perioderne 1/4 – 17/6 og 26/8 – 28/10 20<strong>06</strong> kan hytterne lejes for 2.500,00 kr. pr. uge, og der kan<br />
lejes en ekstra uge for kun 500,00.<br />
I højsæsonen 18/7 – 25/8 er prisen 3.800,00 kr. pr. uge, og det er muligt også at leje hytterne 2<br />
uger i højsæsonen (dog uden rabat).<br />
Der kan læses mere om <strong>TAT</strong>’s feriehuse på www.tat.dk.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
2. Den obligatoriske Gruppelivsforsikringsordning<br />
Som en del af de aftaler, der er indgået mellem Finansministeren og tjenestemændenes centralorganisationer,<br />
er der etableret en obligatorisk gruppelivsforsikringsordning, der finansieres af<br />
arbejdsgiverne.<br />
Denne gruppelivsforsikringsordning – Gruppelivsaftale 85034 mellem Finansministeriet og Forenede<br />
Gruppeliv - blev pr. 1. oktober 1999 udvidet til også at omfatte udbetaling i forbindelse<br />
med ”kritisk sygdom” for ansatte som allerede er omfattet af ordningen. Med virkning fra den 1.<br />
april 2000 udgør udbetalingen i forbindelse med kritisk sygdom 100.000 kr.<br />
Gruppelivspræmien, der i øvrigt kommer til udbetaling i forbindelse med et medlems dødsfald<br />
før det fyldte 67. år, udgør pr. 1. april 2000 275.000 kr. Til børn under 21 år udbetales 15.000 kr.<br />
Bemærk i øvrigt, at tjenestemænd, der er afskediget/afskediges med rådighedsløn/ventepenge til<br />
fratræden 1. april 2000 eller senere skal have tilbud om fortsat medlemskab af gruppelivsordningen<br />
under rådighedsløn/ventepenge.<br />
Gruppelivsforsikringspræmien udgør 108,35 kr. pr. måned med virkning fra den 1. april 2005.<br />
3. Den frivillige gruppelivsforsikringsordning<br />
<strong>TAT</strong> tilbyder – sammen med en række andre CO II-organisationer - sine medlemmer en gruppelivsforsikring,<br />
der sikrer en hurtig kontant hjælp til de efterladte, hvis et medlem afgår ved døden<br />
inden det fyldte 67. år. De tilsluttede organisationer har valgt at tilbyde sine medlemmer en gruppelivsforsikring,<br />
der i første række kommer efterladte efter yngre medlemmer til gode.<br />
Siden 1. januar 2001 udbetales følgende beløb i tilfælde af et medlems dødsfald:<br />
Fyldt alder under 50 år .......................................... 180.000 kr.<br />
fyldt 50-57 år inkl. .................................................. 150.000 kr.<br />
fyldt 58-62 år inkl. .................................................. 100.000 kr.<br />
fyldt 63-66 år inkl. .................................................. 50.000 kr.<br />
Fyldt alder 67 år ...................................................... 0 kr.<br />
Ovennævnte summer gælder også for udbetalinger i 20<strong>06</strong>.<br />
Præmien er fastholdt på 45,00 kr. pr. måned.<br />
Opkrævning af månedspræmien sker sammen med kontingentet til <strong>TAT</strong>.<br />
I årene <strong>2003</strong>-2005 er der udbetalt et samlet erstatningsbeløb på 950.000 kr. til efterlevende efter<br />
medlemmer, afgået ved døden.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
51
52<br />
Pr. 1. januar 2005 var i alt 590 CO II-medlemmer med i ordningen, hvoraf 300 er medlemmer af<br />
<strong>TAT</strong>. Det betyder, at lidt mere end 50% af ordningens medlemmer er organiseret i <strong>TAT</strong>.<br />
I <strong>TAT</strong>’s sekretariat administreres den frivillige gruppelivsordning af Monica Kasandra Petersen.<br />
4. Tjenestemændenes Forsikring<br />
<strong>TAT</strong> har i en lang årrække været medlem af Forsikringsagenturforeningen for Tjenestemænd, der<br />
samarbejder med Tryg om forsikringer til tjenestemænd.<br />
Forsikringsagenturforeningens generalforsamling består ifølge vedtægternes § 8, stk. 3 af 75 delegerede,<br />
der fordeles blandt de 12 organisationer og –dannelser, hvis medlemmer skal have tegnet<br />
forsikring i Tjenestemændenes Forsikring. <strong>TAT</strong>’s delegerede ved generalforsamlingen er formanden,<br />
Lars Bonde Eriksen.<br />
Overskuddet af forsikringsvirksomheden udloddes i en overskudsafdeling for hver af de deltagende<br />
organisationer.<br />
Som følge af det stigende antal medlemmer, der i de senere år har tegnet forsikringer gennem Tjenestemændenes<br />
Forsikring, udgjorde dette overskud, inkl. forrentning af kapitalen, pr. 1. januar<br />
2005 2.109.829 kr. Dette beløb er Forsikringsagenturforeningens ejendom, men 10% af beløbet<br />
kan hvert år efter afdelingsbestyrelsens bestemmelser udloddes til sociale og uddannelsesmæssige<br />
formål inden for organisationens medlemskreds.<br />
Overskudsfonden har af sine disponible midler for <strong>2003</strong>-2005 ydet følgende tilskud til <strong>TAT</strong>:<br />
<strong>2003</strong> - Tillidsmandsmøde og temadage ...................... 81.394 kr.<br />
Andre uddannelsesformål ................................ 58.239 kr.<br />
2004 – Tillidsmandsmøde og temadage ..................... 75.670 kr.<br />
Andre uddannelsesformål ................................ 5.725 kr.<br />
2005 – Tillidsmandsmøde og temadage ..................... 173.516 kr.<br />
Andre uddannelsesformål ............................... 34.000 kr.<br />
Udover de anførte beløb er der i 2005 ydet krisehjælp til 2 medlemmer i form af psykologbistand<br />
(á 10 konsultationer).<br />
Der skal afslutningsvis lyde en særlig tak til <strong>TAT</strong>’s ”forsikringstillidskvinde”, Bodil Hvalsøe Simonsen<br />
– og sammen med hende de øvrige organisationers repræsentanter ud over landet – en stor<br />
tak for indsatsen med at tegne forsikringer i Tjenestemændenes Forsikring. Det er bl.a. overskuddet<br />
af forsikringsvirksomheden der gør det muligt for <strong>TAT</strong>, at anvende en del af overskuddet til<br />
uddannelsesmæssige og sociale formål, som det fremgår af oversigten ovenfor.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
5. CO II-Helbredssikring (PFA)<br />
CO II og <strong>TAT</strong> har i perioden <strong>2003</strong>-20<strong>06</strong> arbejdet med at etablere flere tilbud til medlemmerne<br />
inden for CO II-familien, og med virkning fra den 1. april 2005 blev der etableret en helbredsforsikring<br />
i PFA.<br />
Formålet med forsikringen er at give de forsikrede medlemmer en hurtig behandling og helbredelse,<br />
hvis de skulle blive ramt af sygdom.<br />
Forsikringen tilbydes <strong>TAT</strong>’s medlemmer og deres ægtefælle/ samlever [i denne sammenhæng forstås<br />
en samlever som en person, medlemmet kunne have indgået ægteskab eller registreret partnerskab<br />
med, og som har fælles folkeregisteradresse med medlemmet].<br />
For 2005 og 20<strong>06</strong> er præmien fastsat til 63,00 kr. pr. måned pr. person.<br />
I <strong>TAT</strong> havde vi oprindelig planlagt at opkræve præmien sammen med kontingentet (lønindeholdelse),<br />
men det viste sig at ville blive meget bekosteligt at håndtere præmiebetalingen maskinelt i<br />
<strong>TAT</strong>’s edb-system hvorfor vi besluttede, at udsende opkrævninger via BG Bank / betalingsservice<br />
kvartalsvis forud.<br />
Selv med denne ”komplikation” viste det sig, at tilbuddet blev meget godt modtaget, og ca. 160<br />
personer var med fra starten den 1. april 2005, og der er fortsat tilgang til ordningen.<br />
Med virkning fra den 1. januar 20<strong>06</strong> er helbredsforsikringen kollektivt udvidet med børnedækning<br />
således, at medlemmets og eventuel samlevers børn, der har folkeregisteradresse hos medlemmet<br />
er dækket af forsikringen ved, at medlemmets præmiebetaling er forhøjet med 4,00 kr. pr. måned.<br />
6. MasterCard i CO II-Banken (Lån & Spar Bank)<br />
Et tredje nyt tiltag er, at vi sammen med en række andre mindre organisationer, tilknyttet CO II, i<br />
samarbejde med Lån & Spar Bank, kan tilbyde et gratis CO II-MasterCard til vore medlemmer og<br />
deres ægtefæller.<br />
Lån & Spar Bank, som <strong>TAT</strong> er aktionær i, har i de seneste år arbejdet med at skabe gode tilbud til<br />
ejerkredsens medlemmer. Det har resulteret i, at der under Lån & Spar Bank er etableret en række<br />
biselskaber som fx Politibanken, DTL-Bank, Officersbanken og nu også CO II-Banken, der bl.a.<br />
tilbyder et MasterCard på fordelagtige vilkår.<br />
MasterCardet giver adgang til en kredit på 30.000 kr. med lav rente, 50% rabat på stiftelsesprovision<br />
på billån og øvrige udlån, 50% rabat på lånesagsgebyr på Lån & Spar Prioritet og Andelsprioritet<br />
og intet lånesagsgebyr på BRF-lån via Lån & Spar Bank.<br />
CO II har 2.12.2005 fremsendt materiale fra Lån & Spar Bank om muligheden for at udvide tilbuddet<br />
til kunder i CO II-Banken, der har et MasterCard. Udvidelsen indebærer, at der kan etab-<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
53
54<br />
leres en helårs rejseforsikring i tilknytning til MasterCardet for en pris på 395,00 kr. årligt. Tilbuddet<br />
træder i kraft den 1. februar 20<strong>06</strong>. Hovedbestyrelsen tilsluttede sig, at udvide CO II-Bankens<br />
MasterCard med denne facilitet.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
Afsnit 10<br />
Aftaleforhandlinger 2005-2008<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
55
56<br />
Afsnit 10<br />
Aftaleforhandlingerne 2005-2008<br />
Aftalefornyelserne pr. 1. april 2005 – kort fortalt<br />
I lighed med opspillet til aftaleforhandlingerne pr. 1. april 2002 udarbejdede en arbejdsgruppe<br />
under CO II’s hovedbestyrelse under ledelse af <strong>TAT</strong>’s formand et katalog over emner, der kunne<br />
inddrages i aftaleforhandlingerne pr. 1. april 2005. Dette ”katalog” blev bearbejdet af <strong>TAT</strong>’s sekretariat<br />
og udsendt til lokalafdelingerne og dannede derved baggrund for de tilbagemeldinger, krav<br />
og ønsker, som rørte sig i <strong>TAT</strong>’s medlemskreds.<br />
Selvom foreningen havde fremsat en række specielle krav til aftalefornyelserne må vi efterfølgende<br />
nøgternt konstatere, at resultatet – ud over de generelle lønforbedringer – blev en særdeles magert<br />
på <strong>TAT</strong>’s område.<br />
Det eneste vi fik ud af anstrengelserne var, at der blev afsat 800.000 kr. på <strong>TAT</strong>’s område med henblik<br />
på justeringer på ledelsesområdet inden for undervisningsinstitutionerne (såvel på undervisnings-<br />
som kulturministeriets område), og at vi – uden at have stillet krav herom – fik forhøjet<br />
basislønningerne på trin 1 i løngruppe 1 i aftalen om nyt lønsystem for tjenestemænd og tjenestemandslignende<br />
ansatte inden for vort forhandlingsområde.<br />
Hovedbestyrelsen finder ikke anledning til at uddybe resultatet af aftaleforhandlingerne for perioden<br />
2005-08 yderligere.<br />
I <strong>TAT</strong>’ens 14. årgang, nr. 2 (marts 2005), der kan læses på foreningens hjemmeside og hvortil der<br />
henvises, blev der givet en mere detaljeret gennemgang af aftaleforliget i hovedtræk.<br />
Hvad så næste gang ?<br />
På baggrund af denne aftaleforhandling står det ganske klart, at vi må hvæsse pen og våben til<br />
den næste holmgang i 2008. Vi må forvente, at den nuværende regering sigter på at fastholde regeringsmagten<br />
ved det folketingsvalg, der skal afholdes senest i januar/februar 2009.<br />
Vi må være parat til at stille krav af en hel anden kaliber, end den vi hidtil har opstillet, og det skal<br />
være krav der i væsentlig højere grad end tidligere imødegår arbejdsgivernes krav om effektiviseringer,<br />
rationaliseringer og individuel løndannelse uden de forhandlingsberettigede organisationers<br />
indblanding. Vi må være klar over, at aftale- og forhandlingsretten her – cirka 110 år efter, at<br />
det blev en grundsætning på det danske arbejdsmarked i 1899 – vil blive sat under voldsomt pres.<br />
Det er den situation vil skal ruste os til at tage kampen op mod. I perioden frem til sommeren<br />
2007 – og der er altså ikke ret længe til – må vi gå i tænkeboks og smøge ærmerne op for at finde<br />
de krav m.v., der matcher vores modpart. Det er ikke let, men det skal ikke lades uforsøgt!<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
Afsnit 11<br />
Udvalgte sager<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
57
58<br />
Afsnit 11<br />
Udvalgte enkeltsager m.v.<br />
Dette afsnit er opbygget således, at der inden for hver af de behandlede sagsgrupper gives enkelte<br />
eksempler på, hvordan sagerne blev løst eller afsluttet.<br />
1. Generelt om sagsmængden<br />
Når man betragter den nedenstående oversigt over udviklingen i antallet af selvstændigt journaliserede<br />
sager i perioden 1992-2005, synes der at være tale om et fald på ca. 61% i forhold til 1992.<br />
År Nye sager År Nye sager År Nye sager<br />
1992 123 1997 83 2001 54<br />
1993 112 1998 81 2002 74<br />
1994 119 1999 57 <strong>2003</strong> 64<br />
1995 90 2000 57 2004 51<br />
1996 96 2001 54 2005 48<br />
Men denne registrering er ikke entydig, fordi den kun registrerer sager med individuelt journalnummer<br />
og ikke den store strøm af materiale i form af notater, referater m.v., der modtages fra<br />
såvel hoved- som centralorganisation, eller de mange mails med spørgsmål, som sekretariatet<br />
dagligt modtager fra medlemmer, tillidsrepræsentanter o.s.v.<br />
Da vi i sin tid anskaffede en telefaxmaskine var vi skeptiske og fandt nok, at det ”ikke var noget<br />
for os”, men måtte hurtigt konstatere, at det blev et uundværligt dagligt arbejdsredskab, der senere<br />
afløstes af internetadgang og mail-program på én maskine (i Knabrostræde). Siden <strong>TAT</strong> flyttede<br />
sammen med CO II i Olof Palmes Gade og senere i Fællessekretariatet er mængden af mails til<br />
sekretariatet støt (og kraftigt) stigende.<br />
På hjemmesiden www.tat.dk findes en funktion, hvor man i form af en e-mail kan stille spørgsmål<br />
til sekretariatet. Vi bestræber os på at kvittere for spørgsmålene og så hurtigt som muligt at<br />
svare på de rejste spørgsmål. Men man må have forståelse for, at man ikke altid får et prompte<br />
svar, fordi en medarbejder kan være optaget og i gang med anden sagsbehandling.<br />
2. Om afskedssager generelt<br />
Sager om uansøgt afsked er klart den dominerende sagstype i foreningens sekretariat.<br />
Det er klart, at afskedigelsessager altid skal have foreningens særlige bevågenhed, og sekretariatets<br />
medarbejdere bruger derfor forholdsvis megen tid på at håndtere disse sager.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
Nogle afskedssager er ukomplicerede (selv om de naturligvis berører det pågældende menneske);<br />
det er sager om afsked på grund af indskrænkninger, besparelser, stillingsnedlæggelse o.l.<br />
Gælder det sager, hvor den pågældende ikke er medlem af foreningen, indskrænker sagsbehandlingen<br />
sig til en konstatering af, hvorvidt formalia er opfyldt, og ellers et standardsvar om at vi<br />
”ikke har bemærkninger til den påtænkte afsked”.<br />
For nogle medlemmers vedkommende kan afskedssagerne betegnes som ukomplicerede, men der<br />
er altid kontakt mellem foreningen og den lokale tillidsrepræsentant eller det pågældende medlem<br />
med henblik på at aftale eventuelle bemærkninger til afskedigelsen. Nogle sager kan afsluttes<br />
med det ovenfor omtalte standardsvar, mens andre af forskellige årsager kræver en lidt mere udførlig<br />
begrundelse, fx hvis en ansat ønsker sig fritstillet i opsigelsesperioden.<br />
I et vist omfang – det kan ikke opgøres præcist – er der indgået aftaler om frivillig fratræden selv<br />
om vilkårene er blevet skærpet som følge af regeringens krav om, at vi skal blive ”lidt længere på<br />
arbejdsmarkedet”.<br />
Det er meget sigende, at offentligt ansatte, der forlader deres stillinger i utide for at søge beskæftigelse<br />
andetsteds (og evt. som selvstændig erhvervsdrivende) ofte anvender vendingen: ”da jeg<br />
sagde fra” om dette jobskifte. Udsagnet dækker nok over mange frustrationer over omstruktureringer,<br />
der aldrig gennemføres fuldt ud før en ny proces sættes i gang. Der tales meget om ”nedslidning<br />
på arbejdsmarkedet”, og i <strong>TAT</strong> er vi bevidste om, at disse evindelige omstruktureringer<br />
skaber stress og utryghed blandt medarbejderne og altså ofte er med til at skabe udstødelse på<br />
arbejdsmarkedet og modvirker ønsket om at opretholde beskæftigelsen særligt for de ældre medlemmer.<br />
Vi må konstatere, at de statslige styrelser m.fl. ikke har været lige heldige med proceduren omkring<br />
afskedigelser. Det skyldes måske, at man ikke har særlige erfaringer med at gennemføre<br />
afskedigelser af større omfang, og derfor har haft vanskeligheder med at finde sine ”egne ben”.<br />
(Det er jo trods alt altid lettere at ansætte personer end at afskedige dem). Der er ofte tale om banale<br />
procedurefejl, idet man ikke har fremsendt Finansministeriets udtalelse om den pågældende<br />
tjenestemands krav på rådighedsløn og pension således som det er forudsat i tjenestemandslovens<br />
§ 31, stk. 2. Et af de nyeste eksempler er, at Fødevarestyrelsen i en afskedigelsessag fra december<br />
2005 med henvisning til forvaltningsloven anførte, at det kun var den ansatte, der havde krav på<br />
at udtale sig om den påtænkte stillingsnedlæggelse. <strong>TAT</strong> bad CO II om at retlede styrelsen om, at<br />
centralorganisationen i henhold til tjenestemandslovens § 31 har krav på at blive hørt – og komme<br />
med en udtalelse – i forbindelse med en sindet afskedigelse.<br />
Efter <strong>TAT</strong>’s opfattelse, skal alle oplysninger, der har betydning i den konkrete afskedigelsessag<br />
foreligge, før vi kan tage stilling til afskedigelsesgrundlaget.<br />
For god ordens skyld skal vi præcisere, at hovedformålet med høringen af den forhandlingsberettigede<br />
centralorganisation (og basisorganisation) er at sikre, at det enkelte medlem får det opsigelsesvarsel<br />
og de vilkår (ventepenge eller rådighedsløn) og efterfølgende pension, som det har krav<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
59
60<br />
på. (Desværre) hverken mere eller mindre!<br />
3. Manglende rådighedsløn til en ansat i fleksjob<br />
IT- og Telestyrelsen nedlagde i 2004 en lang række stillinger på grund af bevillingsmangel, heriblandt<br />
15 tjenestemandsstillinger. Den ene af de 15 tjenestemænd var ansat i et fleksjob. I første<br />
omgang meddelte IT- og Telestyrelsen, at hun ville være berettiget til 3 års rådighedsløn i lighed<br />
med de øvrige tjenestemænd. Man da man sendte sagerne til høring i Personalestyrelsen, meddelte<br />
Personalestyrelsen efter lange overvejelser, at fleksjobberen ikke var berettiget til rådighedsløn,<br />
da man ikke mente, at hun ville være i stand til at påtage sig et andet job.<br />
Både <strong>TAT</strong> og Statstjenestemændenes Centralorganisation II (CO II) protesterede imod denne afgørelse,<br />
da vi ikke fandt, at IT-og Telestyrelsen havde forsøgt at anvise en anden passende stilling,<br />
hvorfor de i henhold til tjenestemandslovens § 32 ville være pligtige til at yde 3 års rådighedsløn.<br />
IT- og Telestyrelsen og Personalestyrelsen fastholdt imidlertid, at hun ikke var berettiget til rådighedsløn<br />
og afskedigede hende med ordinær egenpension.<br />
CO II finder sagen så principielt, at de har valgt at prøve sagen ved domstolene. Der er ved advokat<br />
Karen-Margrethe Schebye indgivet stævning imod IT- og Telestyrelsen. Sagen kører p.t. ved<br />
Østre Landsret.<br />
I den efterfølgende periode er alle de medlemmer, der overvejet at få et fleksjob, blevet orienteret<br />
om sagen. <strong>TAT</strong> råder stadig syge medlemmer – der bliver godkendt til et fleksjob - at tage imod<br />
det, da det for de fleste giver en bedre livskvalitet at kunne arbejde, selvom det er i et mindre omfang<br />
og da de fortsat optjenester pensionsanciennitet i fleksjobbet. Alternativet vil være en helbredsbetinget<br />
afsked.<br />
4. Om helbredsbetinget afsked<br />
Som antydet ovenfor ser vi en stigende tendens i antallet af sager om helbredsbetinget afsked;<br />
nogle sager har været ukomplicerede på den måde, at de er ”kørt efter bogen”, og der har været<br />
dokumentation for, at de pågældende tjenestemænd ikke længere har været i stand til at udfylde<br />
deres stillinger på grund af sygdom.<br />
Disse sager er oftest afsluttet med, at de pågældende enten er blevet afskediget med ordinær eller<br />
kvalificeret svagelighedspension.<br />
Det er naturligvis trist at konstatere, at så mange medlemmer har måttet forlade deres arbejde<br />
som følge af nedslidning eller sygdom.<br />
Vi må konstatere, at der i forbindelse med den revision af førtidspensionslovgivningen, der trådte<br />
i kraft ved årsskiftet 2002/<strong>2003</strong> skete en række ændringer, der gør det vanskeligere at opnå forbedrede<br />
pensionsvilkår for medlemmer, der afskediges på grund af sygdom eller nedslidning. Årsagen<br />
hertil er, at der fremover skal stilles fokus på vurderingen af personens arbejdsevne i stedet for på<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
erhvervsevnetabet.<br />
Problemet i den forbindelse er, at tjenestemandspensionslovgivningen opererer med et erhvervsevnebegreb,<br />
og den sociale lovgivning med et arbejdsevnebegreb. I forbindelse med aftalefornyelserne<br />
pr. 1. april <strong>2003</strong> blev det aftalt, at der skal gennemføres en ændring af tjenestemandspensionsloven<br />
således, at Helbredsnævnet også skal tage stilling til, hvorvidt en tjenestemand er berettiget<br />
til kvalificeret svagelighedspension. Det betyder, at tjenestemænd også fremover vil kunne opnå<br />
kvalificeret svagelighedspension, selvom de kommunale myndigheder ikke visiterer til pension.<br />
Foreningen må konstatere, at stort set alle sager om helbredsbetinget afsked før det 60. år efterhånden<br />
også må rejses overfor de sociale myndigheder i de pågældende medlemmers bopælskommuner<br />
med henblik på at opnå fleksjob eller social førtidspension. Det sker ved, at vi inddrager<br />
FTF’s socialrådgiverordning (se nedenfor), som vi er medlem af, i sagsbehandlingen. Denne inddragelse<br />
af socialrådgivere i sagsbehandlingen har ofte ført til, at afskedssagerne også i det sociale<br />
system er resulteret i en førtidspension. I nogle tilfælde har denne del af sagsbehandlingen endvidere<br />
ført til, at Helbredsnævnet har omgjort afgørelser om tilkendt ordinær svagelighedpension til<br />
kvalificeret svagelighedspension, selv om der i tjenestemandspensionssystemet ikke er nogen formel<br />
mulighed for at få genoptaget en sådan pensionssag.<br />
5. Kvalitetssikring af foreningens arbejde<br />
Hovedbestyrelsen besluttede i 2004, at der skal udsendes et spørgeskemaer til de medlemmer, der<br />
havde fået en større sag behandlet i foreningens sekretariat. Der er også mulighed for at krydse af,<br />
om en socialrådgiver eller arbejdsskadesagsbehandler har medvirket i sagens behandling. Hensigten<br />
med spørgeskemaet er at få et billede af, om foreningens sagsbehandling lever op til de mål,<br />
som hovedbestyrelsen arbejder efter. Medlemmerne bliver bedt om at evaluere den hjælp, som de<br />
har modtaget, i et skema på skalaen 1-5, med 1 som særdeles tilfreds over til 5 som utilfreds. Så<br />
godt som alle har givet en 100% besvarelse i rubrik 1 = særdeles tilfreds.<br />
Hovedbestyrelsen er meget tilfreds med de tilbagemeldinger, som vi har modtaget siden ordningen<br />
blev indført, og de viser klart, at medlemmerne er særdeles tilfredse med den hjælp, råd og vejledning,<br />
som de har modtaget. Der er også mange rosende ord til sagsbehandlerne for deres måde at<br />
håndtere sagerne på.<br />
6. FTF’s socialrådgiverordning<br />
<strong>TAT</strong> har været med i FTF’s socialrådgiverordning, siden den blev oprettet i 2001. Mange medlemmer<br />
har haft stor glæde af socialrådgivernes kompetente hjælp i den mellemliggende periode. Socialrådgiverne<br />
kører sagerne i samarbejde med en af sekretariatets sagsbehandlere.<br />
I de spørgeskemaer, der er omtalt ovenfor under punkt 4, er de involverede medlemmer fremkommet<br />
med kommentarer til ordningen:<br />
• ”Jeg har oplevet sekretariatets og [socialrådgiverens] varetagelse af både min afskedssag og<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
61
62<br />
min person som yderst respektfuld og kompetent.”<br />
• ”I forbindelse med etablering af fleksjob har jeg haft en uvurderlig støtte af <strong>TAT</strong>’s sagsbehandler,<br />
som jeg anser som værende særdeles kompetent. Endvidere har [socialrådgiveren]<br />
været mig til stor støtte, både i forhold til mig personligt og i forhold til kommunen.”<br />
• ”Det er af stor betydning, at <strong>TAT</strong> kan træde til i sådanne sager, hvor medlemmerne har<br />
behov for professionel hjælp af faglig og social karakter. Personligt er jeg af den opfattelse,<br />
at <strong>TAT</strong> har stor ære af disse tilbud.”<br />
• ”Socialrådgiver […] har været helt fantastisk god – både fagligt og socialt; jeg er fuld af<br />
beundring.”<br />
• ”Mange tak for den kompetente og professionelle behandling af min sag; jeg har under<br />
hele forløbet følt mig tryg ved at vide, at der var nogen, der stod bag mig og kunne træde<br />
til og hjælpe.”<br />
FTF’s socialrådgivere inddrages naturligvis ikke først i sagerne, når det handler om en afskedigelse,<br />
men allerhelst på et tidligere tidspunkt, fx under et længerevarende sygdomsforløb.<br />
I <strong>TAT</strong>’en nr. 2/2005 blev der i en artikel bl.a. gjort nærmere rede for, hvilken hjælp man kunne få<br />
gennem socialrådgiverordningen. Der henvises til artiklen, der kan læses på foreningens hjemmeside.<br />
7. FTF’s arbejdsskadeordning<br />
<strong>TAT</strong> har siden 1998 haft en aftale med Funktionærernes og Tjenestemændenes Fællesråd (FTF)<br />
om, at <strong>TAT</strong>’s medlemmer kan få hjælp til behandling af evt. arbejdsskadesager.<br />
Arbejdsskadeområdet er et meget vanskeligt område. Hvis man kommer til skade på arbejdet,<br />
er der mulighed for at få en erstatning. Men der er mange regler, der skal tages højde for. Det er<br />
f.eks. ikke alle skader, der anerkendes som arbejdsskade, og der er bestemte regler for, hvem der<br />
skal anmelde, og hvordan det skal gøres.<br />
Hvis et medlem bliver udsat for en arbejdsskade, skal der rekvireres et specielt indberetningsskema<br />
i <strong>TAT</strong>’s sekretariat, da der er brug for mange oplysninger, for at kunne behandle en arbejdsskadesag.<br />
Det udfyldte skema sendes til <strong>TAT</strong> sammen med anmeldelsen af arbejdsskaden, lægeerklæringer<br />
og andet materiale, der er relevant for sagen. Sagen bliver sendt til en sagsbehandler<br />
i FTF, der herefter forestår sagsbehandlingen, kontakt til Arbejdsskadestyrelsen samt evt. anke af<br />
afgørelsen.<br />
Nogle af de arbejdsskadesager, der har været behandlet gennem <strong>TAT</strong>/FTF, har været arbejdsskader<br />
på grund af computerarbejde (museskader). Disse skader godkendes desværre ikke endnu. Men<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
det er vigtigt at få dem anmeldt, således at omfanget af denne type sager bliver kendt.<br />
…<br />
En af de afskedssager, som endnu løber i dette system er en sag, som vi ”arvede” fra Statsansattes<br />
Kartel og ’Funktionærforeningen’, hvor et medlem ansat som tilsynsførende i Fødevareregion<br />
Sønderjylland var blevet afskediget med ordinær egenpension.<br />
Selve pensionssagen forløb rimeligt glat, og det lykkedes at få medlemmets bopælskommune til<br />
at give den pågældende – der var ramt af posttraumatisk stresssymptom som følge af en arbejdsskade<br />
– social førtidspension og få Helbredsnævnet til at ændre en ordinær svagelighedspension<br />
til kvalificeret svagelighedspension.<br />
Imidlertid var det pågældendes arbejdsskadesag – trods de bedste intentioner fra tillidsrepræsentanten<br />
– grebet forkert an. Arbejdsskadestyrelsens afgørelse er ultimo 2005 anket.<br />
8. Tjenstligt forhør<br />
Som en udløber af Danmarks første ”korruptionssag” omkring en række kinesiske statsborgere,<br />
der skulle have betalt bestikkelse til en række embedsmænd for at opnå opholds- og arbejdstilladelse<br />
i Danmark, blev et af foreningens medlemmer inddraget i et såkaldt tjenstligt forhør på<br />
grundlag af et udsagn fra en tidligere (nu sigtet) medarbejder i den samme styrelse.<br />
<strong>TAT</strong> sørgede i den forbindelse for, at medlemmet blev udstyret med en juridisk bisidder, og advokat<br />
Helle Bang Hjorth fra FTF påtog sig opgaven. Sammen med medlemmet og foreningens<br />
sekretariatsleder deltog Helle Bang Hjorth i det tjenstlige forhør, der gennemførtes i form af afhøringer<br />
af dels medlemmet, dels en række medarbejdere og ledere i styrelsen, i uge 33-35. Sagen<br />
afsluttedes på baggrund af en indstilling fra forhørslederen med, at ministeriet tildelte medlemmet<br />
en irettesættelse, der er den mildeste sanktion i henhold til tjenestemandslovens § 24.<br />
9. Afsluttende bemærkninger<br />
Ud over de sager, der er omtalt i dette afsnit af beretningen, har der selvfølgelig været mange andre<br />
sager, som har krævet en stor indsats af sekretariatets medarbejdere.<br />
På <strong>TAT</strong>’s hjemmeside findes redigerede referater af hovedbestyrelsens møder, hvor en lang række<br />
andre sager – i anonymiseret form – af både principiel og individuel karakter er omtalt. Når sagerne<br />
er anonymiseret skyldes det naturligvis hensynet til de involverede medlemmer.<br />
Lokalafdelinger og delegater har således mulighed for yderligere at orientere sig om foreningens<br />
virke ved at læse referaterne af hovedbestyrelsens møder på hjemmesiden www.tat.dk.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
63
64<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
Afsnit 12<br />
Tanker om fremtiden<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
65
66<br />
Afsnit 12<br />
Tanker om fremtiden<br />
Hovedbestyrelsen afsluttede sin beretning til delegeretmødet i <strong>2003</strong> således: ”Vi står overfor store<br />
omvæltninger i fremtiden. Men vi vil konstant søge at skabe de rammer, der yder de bedste forhold<br />
og den største indflydelse for medlemmerne.”<br />
Denne profeti er på det nærmest gået i opfyldelse, helt uden at vi har hjulpet til. Der blev nedsat<br />
en strukturkommission, der skulle kulegrave Danmarks administrative inddeling og komme med<br />
forslag til en ny administrativ opdeling af landet. Som bekendt er kommunalreformen godt i vej:<br />
273 kommuner bliver til 98 fra næste nytår, og denne reform har i meget stort omfang kunnet<br />
gennemføres ved frivillige sammenlægninger af kommuner, og kun i få tilfælde har der været rigtig<br />
blæst herom, fx i Farum , Værløse og på ”sydhavsøerne”. At amterne afskaffes og erstattes af 5<br />
regioner er også i nogen grad sket uden sværdslag.<br />
Disse store ændringer i kommunestrukturen og de ændringer der gennemføres som følge af en<br />
ændret opgavefordeling mellem (amts)kommuner og staten giver også anledning til ændringer<br />
på det personaleadministrative område. Staten overtog 1. juli 2005 hele skatteadministrationen,<br />
og personale fra de kommunale forvaltninger skulle overføres til Told•Skat (der samtidig fik navneændring<br />
til Skat). Alene det at få styr på de ansattes rettigheder i henhold til et sæt offentlige<br />
overenskomster og aftaler på det kommunale område i forhold til et andet sæt overenskomster og<br />
aftaler på det statslige område er en stor ”mundfuld”.<br />
På skatteområdet blev der ført en lang og sej kamp om medlemmerne mellem organisationerne i<br />
henholdsvis det kommunale og statslige område administrative, der resulterede i, at hovedparten<br />
af det kommunale skattepersonale blev overført til Dansk Told- og Skatteforbund, der derved fik<br />
en stor medlemstilgang.<br />
At nå frem til en aftale mellem de forhandlingsberettigede organisationer og Personalestyrelsen<br />
om hvilke vilkår, der er gældende for det personale, der flyttes fra det (amts)kommunale til det<br />
statslige område har været en hård nød at knække; først på et meget sent tidspunkt før jul 2005<br />
lykkedes det at nå frem til en aftale. I aftalen er der fastlagt retningslinier for, hvor langt de hidtidige<br />
overenskomster og rettigheder i øvrigt rækker, og regler for, hvilke rettigheder den enkelte<br />
tjenestemand eller overenskomstansatte har ved overgang til ansættelse i staten.<br />
Om ikke samtidig med kommunalreformen, så dog nærmest parallelt med denne, har den af<br />
statsministeren nedsatte Velfærdskommission arbejdet på en analyse af velfærdssamfundets tilstand<br />
og mulighederne for at bevare og videreføre det i fremtiden set i relation til de befolkningsmæssige<br />
og økonomiske vilkår vi lever under. Med en stigende levealder, store årgange der i de<br />
allernærmeste år går på pension, den faldende fødselsrate o.s.v. er der mange problemer at tage<br />
hensyn til.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
I januar 20<strong>06</strong> barslede Velfærdskommissionen med sin store betænkning med titlen ”Fremtidens<br />
Velfærd – vores valg”, der bl.a. indeholder 43 forslag på forskellige områder.<br />
Vi har via www.tat.dk igangsat en orientering om forskellige elementer i Velfærdskommissionens<br />
betænkning og spurgt medlemmerne om deres syn på en række problemstillinger, fx efterløn m.v.<br />
Det har været interessant at se, at medlemmerne i et pænt stort tal har bakket op om vore spørgsmål<br />
og svaret på dem. Det har givet mulighed for, at hovedbestyrelsen kan danne sig et indtryk<br />
af medlemmernes holdninger og synspunkter. Svarene fra jer danner baggrund for det videre<br />
arbejde og vil blive bearbejdet til artikler på hjemmeside og i <strong>TAT</strong>’en. Tak for engagementet – og<br />
bliv ved med at være så aktive. Det er en god støtte for hovedbestyrelsens arbejde.<br />
Som udgangspunkt bygger <strong>TAT</strong> som organisation på administrativt personale i statsadministrationen<br />
med hovedvægt på tjenestemands- og tjenestemandslignende ansatte.<br />
Det er ikke ubekendt for medlemmerne, at finansministeren har sat punktum for tjenestemandsansættelse<br />
under chefniveau (lønramme 37), senest reguleret i bekendtgørelsen af 17. december<br />
2000 om brug af ansættelsesformer. Dette punktum kunne meget vel også komme til at danne<br />
punktum for <strong>TAT</strong>’s – og andre tjenestemandsorganisationers – virke inden for en forholdsvis kort<br />
årrække henset til den omstændighed, at gennemsnitsalderen er rykket nærmere den gennemsnitlige<br />
”tilbagetrækningsalder”.<br />
I <strong>TAT</strong>’s sekretariat opgjorde man den 20. januar 20<strong>06</strong> medlemmernes aldersfordeling. På grundlag<br />
af en bestand på 1.<strong>06</strong>9 aktive medlemmer blev det blev konstateret, at<br />
• 34% af medlemmerne er under 50 år<br />
• 65% af medlemmerne er over 50 år og<br />
• 18% af medlemmerne er over 60 år.<br />
Som nævnt i afsnit VIII er der i beretningsperioden kommet cirka 150 nye medlemmer ind i<br />
foreningen (Maskinmestre og Tjenestemænd i Arbejdstilsynet; overførte medlemmer fra Statsansattes<br />
Kartel i Fødevarestyrelsen og Fiskeridirektoratet). Disse lokalafdelinger har en del yngre<br />
medlemmer som (i beskeden grad) har medvirket til at ”forsinke” medlemskredsens stigende aldersgennemsnit.<br />
Hvis ikke det lykkes for foreningen dels at forøge medlemstallet, fx ved at gå sammen med andre<br />
CO II-organisationer eller ved at udvide ”forretningsområdet” med nye områder, vil man kunne<br />
se frem til om ”føje år” at skulle standse sin virksomhed.<br />
Det at drive en fagforenings arbejde fra ”køkkenbordet” er ikke længere gangbart. Med den øgede<br />
decentralisering og individfiksering skal der ske en betjening, der ligger udover, hvad velmenende<br />
og ihærdige tillidsfolk kan klare - ved siden af deres daglige job.<br />
Fremtiden vil derfor føre til egentlige sammensmeltninger af flere organisationer til een eller til<br />
etablering af faglige fællesskaber, hvor man sammen sørger for at deles om udgifterne og for at<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
67
68<br />
skabe miljøer, hvor man kan fastholde dygtige faglige folk. Selvstændighed for en hver pris må<br />
- og skal - vige for fornuften og en professionel servicering af medlemmerne til den rigtige pris.<br />
Hovedbestyrelsen er af den opfattelse, at <strong>TAT</strong> er et godt alternativ til at indgå i sådanne faglige<br />
fællesskaber.<br />
Den 11. januar 20<strong>06</strong> afsagde Den europæiske Menneskerettighedsdomstol i den Haag dom i to<br />
sager om eksklusivaftaler på det danske arbejdsmarked. Dommen fastslog, at det var i strid med<br />
menneskerettighederne, da to danskere blev tvunget ind i bestemte fagforeninger. Eksklusivaftaler<br />
er således i strid med Den europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 11 om foreningsfrihed.<br />
Domstolen underkendte dermed den danske foreningsfrihedslov. Beskæftigelsesministeren<br />
tog omgående dommen til efterretning og har efterfølgende taget skridt til, at sådanne eksklusivaftaler,<br />
fx omkring tandlægers, advokater og andres pligtige medlemskab af Tandlægeforeningen<br />
og Advokatsamfundet, også forbydes.<br />
Fra de faglige organisationers side var der først stor undren over domstolens afgørelse, men et par<br />
dage efter dommen besluttede Landsorganisationen i Danmark (LO) at ophæve alle eksklusivaftaler.<br />
Det er vigtigt at pege på, at eksklusivaftaler alene fin des på det private arbejdsmarked, men det<br />
kan næppe undgå at få konsekvenser for offentligt ansattes mulighed for at søge optagelse i andre<br />
forhandlingsberettigede (fag)foreninger på det offentlige arbejdsmarked. Vi har i <strong>TAT</strong> fra tid til<br />
anden fået henvendelser fra medlemmer fra andre organisationer, der har ønsket af skifte fra deres<br />
medlemskab ud med et medlemskab af <strong>TAT</strong>. Det har faktisk ikke kunnet lade sig gøre, fordi vi<br />
respekterer andre organisationers overenskomster og rettigheder – naturligvis i det salige håb, at<br />
de også respekterer <strong>TAT</strong>’s rettigheder. Den omstændighed, at FTF har opsagt den såkaldte ”Borgfredsaftale”<br />
med LO giver måske mulighed for, at vi også kan organisere medlemmer, der i dag er<br />
omfattet af andre(s) overenskomster og aftaler. Det må tiden vise. Og det kunne være en af mulighederne<br />
for at sikre foreningens overlevelse og videreførelse, når det oprindelige medlemsgrundlag<br />
(tjenestemandsansættelsen) på et tidspunkt er helt ude af billedet for de stillinger, som vi i dag<br />
har aftale- og forhandlingsretten for.<br />
Selv med en større og større grad af individualisering af ansættelsesforholdene er der brug for at<br />
have en forhandlingsberettiget organisation i ryggen, hvis man vil sikre sig og undgå at ”blive løbet<br />
over ende” i et ansættelsesforhold.<br />
Vi mener, at <strong>TAT</strong> er en naturlig partner for medlemmerne, og vi mener også at vi er rustet til at<br />
løfte de opgaver, som mange af de elementer, der er omtalt i dette afsnit af beretningen, peger på.<br />
Det er også klart, at den stigende individualisering og Finansministeriets vedvarende forsøg på at<br />
afskære forhandlingsretten stiller store krav til organisationerne, uanset hvilket niveau der arbejdes<br />
på.<br />
Det synes som om, at den statslige arbejdsgiver personificeret i Personalestyrelsen presser hårdere<br />
og hårdere på for at manøvrere de forhandlingsberettigede organisationer ud på et blindt side-<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>
spor, som siden kan nedlægges med den konsekvens, at vi ikke kan komme tilbage om end ikke til<br />
udgangspunktet så til hovedsporet. Det kan ikke være rigtigt, at Finansministeriet alene agerer ud<br />
fra, hvad der kan skaffe point til opfyldelse af en direktør- eller styrelseskontrakt, uden at det sker<br />
i et samarbejde og på samarbejdets præmisser.<br />
Som nævnt i afsnit 10 om aftaleforhandlingerne skal der søges nye veje i den kommende tid for,<br />
hvilke krav der skal stilles ved aftalefornyelserne i 2008. Her må vi tænke os godt om og stille krav,<br />
der tilgodeser medlemmernes tarv og matcher arbejdsgivernes stigende trang til løsrivelse fra hovedaftalen,<br />
hvorefter ansættelser i staten sker på forud definerede vilkår og ikke på et fuldstændigt<br />
atomiseret arbejdsmarked, hvor der kun stilles krav til arbejdstageren og ikke til arbejdsgiveren.<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong><br />
69
70<br />
<strong>Beretning</strong> <strong>2003</strong>-<strong>06</strong>