Ikonoklastiske refleksioner En diskussion af den sene Wittgensteins ...
Ikonoklastiske refleksioner En diskussion af den sene Wittgensteins ...
Ikonoklastiske refleksioner En diskussion af den sene Wittgensteins ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Hvad mener Wittgenstein, at Augustins eksempel viser om filosofi og det at<br />
filosofere? Det Wittgenstein bl.a. ser i Augustins eksempel er, at Augustin, efter at<br />
have stillet det filosofiske spørgsmål, starter med at komme med en række<br />
betragtninger over <strong>den</strong> form for udsagn, vi har om tid (§90,PU). Men disse<br />
betragtninger tilfredsstiller ikke filosoffen. Han ønsker ikke at vide, hvad vi siger<br />
om ti<strong>den</strong>, men at vide hvad dette mærkelige 'tid' er, dvs. hvad ti<strong>den</strong>s væsen og<br />
essens er. Denne essens må være skjult for os, si<strong>den</strong> vi ikke er i stand til at besvare<br />
vores spørgsmål om det (§92,PU). Ud <strong>af</strong> en undren vokser et problem. For at løse<br />
sit problem opstiller filosoffen ofte en form for teori, der skal forklare dette<br />
gådefulde fænomen for os. Augustin starter således med at ville forstå, hvad tid er,<br />
og han ender med at hævde, at tid er reducerbart til en bestemt form for<br />
bevidsthedsindtryk. Augustin bemærker selv, at dette godt nok strider mod <strong>den</strong><br />
almindelige måde at tale og tænke om tid på, men <strong>den</strong>ne <strong>af</strong>færdiger han, for "Det<br />
er kun de færreste ting, vi siger korrekt; …" (s.234,B). Det træk ved Augustins<br />
løsning, at <strong>den</strong> strider mod vores daglige forståelse <strong>af</strong> det undersøgte fænomen, er<br />
ikke unik for hans løsning. Tværtimod: det er helt almindeligt, at filosofiens<br />
værker indeholder forklaringer og billeder <strong>af</strong> ver<strong>den</strong>, som er helt uigenkendelige<br />
og dermed fremmedgørende for læseren. Mange læsere sidder desu<strong>den</strong> tilbage med<br />
tanken, at det oprindelige spørgsmål egentligt ikke er blevet besvaret eller<br />
overhovedet påtalt i det filosofiske værk. Man kunne således fremføre over for<br />
Augustin, at i og med at han med sin teori reducerer tid til bevidsthedsindtryk, så<br />
må vi muligvis sige, at han slet ikke har henvendt sig til ti<strong>den</strong>s problem og endnu<br />
mindre har givet et svar på, hvad tid er.<br />
Dette berører et træk ved filosofiens historie, som naturvi<strong>den</strong>skaberne i årevis har<br />
gjort sig lystige over i forhold til filosofien, nemlig at filosofien stadig kæmper<br />
med de samme problemer, som de første filosoffer for flere tusind år si<strong>den</strong><br />
kæmpede med. Hvor mange filosoffer er fx i stand til at svare på, hvad<br />
retfærdighed eller forandring er? Ikke mange. Ydermere er der så godt som ingen<br />
enighed om, hvilket svar på et filosofisk spørgsmål der er det rette. Ingen <strong>af</strong> de<br />
9