Ikonoklastiske refleksioner En diskussion af den sene Wittgensteins ...
Ikonoklastiske refleksioner En diskussion af den sene Wittgensteins ...
Ikonoklastiske refleksioner En diskussion af den sene Wittgensteins ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
at det ofte er mere berigende at have øje for forskelle end ligheder, da <strong>den</strong><br />
filosofiske uklarhed ofte opstår som et resultat <strong>af</strong>, at filosoffen har overset<br />
væsentlige forskelle mellem to sprogspil fx ved at forsøge at forstå det ene efter<br />
<strong>den</strong> an<strong>den</strong>s model.<br />
b) Teorier indehol<strong>den</strong>de ny vi<strong>den</strong>, som skal forklare vore sprogspils natur og<br />
karakter.<br />
<strong>Wittgensteins</strong> <strong>af</strong>visning <strong>af</strong> <strong>den</strong>ne form for teori blev undersøgt i forbindelse med<br />
teorier om naturkendsgerninger i <strong>af</strong>snit 3.2 og historiske og etymologiske teorier i<br />
<strong>af</strong>snit 2.2.1. Teorierne i <strong>den</strong>ne kategori kan være antropologiske, kemiske,<br />
psykologiske, økonomiske, sociologiske eller biologiske teorier, der har til formål<br />
at forklare og retfærdiggøre, hvorfor vore sprogspil er, som de er. Ifølge<br />
Wittgenstein hjælper det ikke filosoffen med at løse et filosofisk problem at have<br />
<strong>den</strong> slags teorier til sin rådighed, fordi det, han mangler, er ikke vi<strong>den</strong>, men<br />
klarhed og overblik (a.1.3.2). Filosoffen ønsker fx ikke at forstå, hvorfor vi har et<br />
begreb om lykke, hvor det stammer fra etc. Han ønsker at forstå, hvad ’lykke’<br />
betyder. Til det formål er det irrelevant, om begrebet ’lykke’ kan påvises at<br />
stamme fra det oldnordiske begreb ’lølke’, som betyder at drikke meget øl, hvis<br />
<strong>den</strong>ne betydning ikke er en del <strong>af</strong> vores nuværende begreb om lykke.<br />
c) Teorier som reducerer et fænomen til et andet.<br />
I natur- og samfundsvi<strong>den</strong>skaberne er det <strong>af</strong> mange grunde ofte berettiget og<br />
fordelagtigt at reducere ét fænomen til et andet. Denne forsimplende og<br />
reducerende ten<strong>den</strong>s er en, man møder overalt i filosofihistorien, da filosoffer har<br />
været meget optaget <strong>af</strong> at finde ud <strong>af</strong>, hvad ting i virkelighe<strong>den</strong> er, og hermed har<br />
man ment det, en ting kunne reduceres til. Et <strong>af</strong> de mottoer Wittgenstein<br />
overvejede til PU var ’A thing is what it is, and not another thing’. Man kan se<br />
dette motto bl.a. som en kommentar til trangen til at reducere mangfoldighe<strong>den</strong>.<br />
Wittgenstein påpeger igen og igen, at <strong>den</strong>ne trang til reduktion leder os til at<br />
forvrænge eller helt ødelægge det fænomen, vi ønsker at forstå 119 . Filosofien<br />
arbejder på at forstå vores begreber og dermed fænomener, der er konstituerende<br />
119 Marie McGinn i Wittgenstein and the Philosophical Investigations.<br />
67