Ikonoklastiske refleksioner En diskussion af den sene Wittgensteins ...
Ikonoklastiske refleksioner En diskussion af den sene Wittgensteins ...
Ikonoklastiske refleksioner En diskussion af den sene Wittgensteins ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
angående filosofiens natur, og dermed også dette speciale, karakter <strong>af</strong> at være en<br />
’ikke-filosofisk’ redegørelse for, hvad filosofien er?<br />
”Man könnte meinen: wenn die Philosophie vom Gebrauch des Wortes ’Philosophie’<br />
redet, so müsse es eine Philosophie zweiter Ordnung geben. Aber es ist eben nicht so;<br />
sondern der Fall entspricht dem der Rechtschreibelehre, die es auch mit dem Wort<br />
’Rechtschreibelehre’ zu tun hat, aber dann nicht eine solche zweiter Ordnung ist.”<br />
(§121,PU).<br />
Wittgenstein mener altså ikke, at han bedriver meta-filosofi, når han skriver om<br />
filosofiens natur. 72 Men indebærer sloganet ’mening er brug’ ikke, at det,<br />
Wittgenstein har gjort for at besvare spørgsmålet ’Hvad er filosofi?’, er at lave en<br />
historisk (dvs. en empirisk veldokumenteret undersøgelse <strong>af</strong>, hvad alle filosoffer<br />
rent faktisk har gjort gennem ti<strong>den</strong>) eller en etymologisk undersøgelse (dvs. en<br />
empirisk veldokumenteret undersøgelse <strong>af</strong> <strong>den</strong> historiske udvikling i brugen <strong>af</strong><br />
ordet ’filosofi’)? Vil det ikke være resultatet <strong>af</strong> sådanne undersøgelser, der<br />
definerer, hvad filosofi er? Nej. <strong>Wittgensteins</strong> opfattelse <strong>af</strong> filosofien er ikke et<br />
resultat <strong>af</strong> sådanne empiriske undersøgelser, men er et resultat <strong>af</strong> en begrebslig<br />
undersøgelse <strong>af</strong> <strong>den</strong> form for spørgsmål og problemer filosoffer har beskæftiget sig<br />
med, og <strong>den</strong> måde de har gjort det på (se fx § 89-133). Hans bemærkninger om<br />
filosofien har dermed <strong>den</strong> samme karakter og status som hans bemærkninger om<br />
alle andre begreber, i og med at de er resultatet <strong>af</strong> en begrebslig undersøgelser. 73<br />
Filosofisk refleksion over filosofi er blot mere filosofi. 74 Filosofien undersøger<br />
ikke noget skjult og derfor heller ikke noget, der kan være forseglet for os i<br />
historiens tåger for evigt. Det er dog ikke det samme som at sige, at historiske og<br />
etymologiske undersøgelser i <strong>Wittgensteins</strong> øjne aldrig er væsentlige filosofisk<br />
set. De er filosofisk relevante i <strong>den</strong> grad, de kaster lys over <strong>den</strong> begrebsver<strong>den</strong>, vi<br />
bebor og ønsker at forstå.<br />
72 Rowe i ’Goethe and Wittgenstein’, Creegan i Wittgenstein and Kierkegaard, Baker & Hacker i<br />
Wittgenstein’s Philosophical Investigations.<br />
73 Hermed erklærer jeg mig uenig med Binkley, der hævder, at <strong>Wittgensteins</strong> bemærkninger om<br />
filosofi er teoretiske, s. 121 i Wittgenstein’s language.<br />
74 Wittgenstein arbejder således in<strong>den</strong> for en ’hermaneutisk cirkel’: vi kan ikke sige, hvad filosofi<br />
er, u<strong>den</strong> samtidigt allerede at bedrive filosofi.<br />
43