Ikonoklastiske refleksioner En diskussion af den sene Wittgensteins ...
Ikonoklastiske refleksioner En diskussion af den sene Wittgensteins ...
Ikonoklastiske refleksioner En diskussion af den sene Wittgensteins ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
2.2.1 Filosofisk aktivitet<br />
Ifølge Wittgenstein, tidlig som sen, er filosofi en bestemt form for refleksiv,<br />
<strong>af</strong>klarende aktivitet 69 . Som jeg berørte i <strong>af</strong>snit 2.1, kæmper filosoffer med sproget<br />
og må kæmpe. Denne kamp er, hvad filosofi er. ”Die Philosophie ist ein Kampf<br />
gegen die Verhexung unsres Verstandes durch die Mittel unserer Sprache.”<br />
(§109,PU,mk). Udtrykt mindre dramatisk: Filosofien er forsøget på at opnå en<br />
bestemt form for refleksiv forståelse <strong>af</strong> det, der konstituerer vores livsver<strong>den</strong>,<br />
nemlig grammatikken, belyst ud fra de begrebslige problemer og spørgsmål..<br />
Denne forståelse er kendetegnet ved et overblik over eksempelvis et ords<br />
betydning eller mere generelt en ’meningsstruktur’. 70 <strong>En</strong> måde at opnå dette<br />
overblik på er ved at beskrive grammatikken for <strong>den</strong> undersøgte meningsstruktur.<br />
Dermed er eller resulterer filosofi ikke i nogen form for doktrin eller ’isme’,<br />
hvilket uddybes i kapitel 3. Men <strong>Wittgensteins</strong> filosofiopfattelse muliggør, at der<br />
kan være et hav <strong>af</strong> forskellige måder at bedrive filosofi på, dvs. at opnå en<br />
refleksiv forståelse <strong>af</strong> en meningsstruktur gennem en beskrivelse <strong>af</strong> <strong>den</strong>ne struktur.<br />
Det skyldes, at ’beskrivelse’ er et familielighedsbegreb (jf. a. 1.3). Den filosofiske<br />
tradition har udvist stor fantasifuldhed på dette felt. For at nævne et par klassiske<br />
eksempler: Platons og Berkelys dialoger, Nietzsches <strong>af</strong>orismer, Descartes’<br />
monologiske meditationer, Locke og Humes <strong>af</strong>handlinger, Augustins bekendelser,<br />
Kants transcen<strong>den</strong>tale deduktioner og systemer, Kierkegaards pseudonyme breve,<br />
prædikener og historier.<br />
<strong>En</strong> tilhænger <strong>af</strong> <strong>den</strong> moderne analytiske tradition i filosofien vil hævde, at<br />
besvarelsen <strong>af</strong> spørgsmålet ’Hvad er filosofi?’ ikke er et filosofisk spørgsmål, men<br />
et meta-filosofisk spørgsmål og at besvarelsen <strong>af</strong> det ikke er filosofi, men<br />
met<strong>af</strong>ilosofi, fordi vi for at undgå cirkularitet bliver nødt til at etablere, hvad<br />
filosofien er, fra en u<strong>af</strong>hængig platform. 71 Har <strong>Wittgensteins</strong> overvejelser<br />
69<br />
6.53 og 6.54 i Tractatus Logico-Philosophicus er de steder, hvor <strong>den</strong>ne opfattelse bliver udtrykt<br />
klarest i <strong>Wittgensteins</strong> forfatterskab.<br />
70<br />
Jeg vil uddybe dette i <strong>af</strong>snit 4.2. Kort fortalt er tanken, at vi kan anskue fænomener som ritualer,<br />
fester, religioner, ver<strong>den</strong>ssyn og livsformer som strukturer, der udtrykker en mening. Derfor kan<br />
disse strukturer beskrives filosofisk.<br />
71<br />
Den første, der rejste <strong>den</strong>ne debat i termerne for ’met<strong>af</strong>ilosofi’, var Morris Lazerowitz.<br />
42