Ikonoklastiske refleksioner En diskussion af den sene Wittgensteins ...
Ikonoklastiske refleksioner En diskussion af den sene Wittgensteins ...
Ikonoklastiske refleksioner En diskussion af den sene Wittgensteins ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Dette nuancerer billedet <strong>af</strong> filosoffens succeskriterium og blokerer samtidigt en<br />
an<strong>den</strong> anklage om inkonsistens, nemlig at det faktisk er de færreste <strong>af</strong><br />
<strong>Wittgensteins</strong> grammatiske bemærkninger, der lever op til trivialitetskravet, så<br />
man umiddelbart kan sige ’Ja, selvfølgelig er det sådan!’, når man læser dem 47 .<br />
Bemærkninger, som kan synes besynderlige eller direkte forkerte, er eksempelvis:<br />
”Ein ’innerer Vorgang’ bedarf äusserer Kriterien.’ (§580,PU), ”’Ich’ benennt keine<br />
Person.” (§410,PU), og ”Von mir kann man überhaupt nicht sagen…, ich wisse,<br />
dass ich Schmerzen habe.” (§246,PU). Men påstan<strong>den</strong> om, at man bør kunne<br />
samtykke i de grammatiske bemærkninger, beløber sig naturligvis ikke til en<br />
påstand om, at man skal kunne gøre det umiddelbart, eller hvis man hører dem<br />
løsrevet fra deres intenderede kontekst.<br />
Et eksempel til illustration <strong>af</strong> hvordan sprog kan vildlede: Oftest taler folk om<br />
kærlighed som værende en bestemt følelse. Men hvis vi ser på vores liv, bliver det<br />
klart, at vi ikke anser kærlighed for at være en følelse. Hele vores levede indstilling<br />
til fænomenet ’kærlighed’ er forskellig fra vores indstilling til følelser. Når en<br />
kvinde elsker sin familie, vil hun ikke normalt mene, at hun ophører med at elske<br />
sin familie, når hun ikke føler kærlige følelser over for <strong>den</strong> – fx når hun er i<br />
narkose eller sover, hvilket beviser, at kærlighed ikke er en følelse. For hvis vi<br />
vender os mod paradigmet på en følelse, smerte, så ville man sige, at man holder<br />
op med at have smerter, når man ikke føler smerterne. Der er en række følelser, vi<br />
forbinder med det at elske andre mennesker. Men disse følelser er ikke definerende<br />
for kærlighed, de er med andre ord ikke essentielle. Et menneske, der p.g.a. en<br />
defekt i hjernen, er ude <strong>af</strong> stand til at føle noget, kan stadigvæk meningsfuldt siges<br />
at være et kærligt menneske. Hvis kærlighed var en følelse, så ville det også være<br />
meningsløst <strong>af</strong> kristendommen at forlange <strong>af</strong> os, at vi skal elske vores næste, for<br />
det giver ikke mening at kræve <strong>af</strong> folk, at de skal føle noget bestemt, som ’Jeg<br />
forlanger, at du skal føle sult!’. Hvilke følelser, vi har, er ude <strong>af</strong> vores kontrol, vi<br />
bare har dem eller ikke. Men man kan forlange <strong>af</strong> folk, at de skal indtage en<br />
bestemt indstilling til deres følelser og arbejder på deres dispositioner til at have<br />
bestemte følelser. Det bliver klart, med andre ord, at hvis vi beskriver <strong>den</strong> rolle,<br />
47 Glock i ’Philosophical Investigations section 128’.<br />
30