Ikonoklastiske refleksioner En diskussion af den sene Wittgensteins ...
Ikonoklastiske refleksioner En diskussion af den sene Wittgensteins ...
Ikonoklastiske refleksioner En diskussion af den sene Wittgensteins ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
fragen war!” (§120,PU, min kursivering, herefter mk). I <strong>af</strong>snit 3.2. vil jeg belyse<br />
sprog/ver<strong>den</strong> problematikken igen ud fra sprogets konstituerende rolle.<br />
Som <strong>af</strong>runding på dette <strong>af</strong>snit kan det konstateres, at Wittgenstein hævder, at det,<br />
filosoffen skal beskrive for at kende tingenes væsen, ikke er noget skjult, - men<br />
tværtimod er noget offentligt, da et ords brug udfolder sig fuldt offentligt i tid og<br />
rum. <strong>Wittgensteins</strong> insisteren på ’offentlighed’ er ikke tilfældig; i<br />
privatsprogsargumentet viser han, at for at ord overhovedet kan have betydning,<br />
må deres brug være noget, der udfolder sig i en offentlig sfære. ”Die Philosophie<br />
stellt eben alles bloss hin, und erklärt und folgert nichts. – Da alles offen daliegt,<br />
ist auch nichts zu erklären. Denn, was etwa verborgen ist, interessiert uns nicht.<br />
”Philosophie” könnte man auch das nennen, was vor allen neuen <strong>En</strong>tdeckungen<br />
und Erfindungen möglich ist.” (§126, PU). Den sidste del <strong>af</strong> dette citat leder over i<br />
det næste <strong>af</strong>snits tema.<br />
1.3.2 Intet nyt fra Vestfronten<br />
Hvis Wittgenstein har ret i, at det er brugen <strong>af</strong> or<strong>den</strong>e i vores sprog, filosoffen skal<br />
beskrive for at besvare sine spørgsmål, så søger han dermed intet ukendt. Man<br />
ville aldrig kunne sige om et naturvi<strong>den</strong>skabeligt spørgsmål, at ’når ingen spørger<br />
en, kender man svaret, men når man bliver spurgt, så gør man ikke’. 25 Men <strong>den</strong>ne<br />
karakteristik passer på det filosofiske spørgsmål (jf. a.1.1): ”Das, was man weiss,<br />
wenn uns niemand fragt, aber nicht mehr weiss, wenn wir es erklären sollen, ist<br />
etwas, worauf man sich besinnen muss.” (§89,PU,mk). Filosoffen skal altså ikke<br />
etablere en ny vi<strong>den</strong> om de fænomener, han undersøger, da enhver kompetent<br />
sprogbruger qua kompetent allerede besidder <strong>den</strong> nødvendige vi<strong>den</strong>. 26<br />
Wittgenstein udtrykker det således: ”Die Arbeit des Philosophen ist ein<br />
Zusammentragen von Erinnerungen zu einem bestimmten Zweck.” (§127,PU). I<br />
<strong>af</strong>snit 3.3 vil jeg fokusere på nogle <strong>af</strong> de forskelle, der er mellem Wittgenstein og<br />
Dummett, men på dette sted kan man med fordel bruge Dummetts begreb om<br />
’implicit vi<strong>den</strong>’ til at uddybe, hvad Wittgenstein kan have h<strong>af</strong>t i tankerne. 27<br />
25 Baker & Hacker i Wittgenstein’s Philosophical Investigations.<br />
26 Glock i A Wittgenstein Dictionary.<br />
27 Preface til The Seas of Language og i ’What do I know when I know a Language’.<br />
21