Ikonoklastiske refleksioner En diskussion af den sene Wittgensteins ...
Ikonoklastiske refleksioner En diskussion af den sene Wittgensteins ...
Ikonoklastiske refleksioner En diskussion af den sene Wittgensteins ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
filosofiske øvelser, som fx at forestille sig, overveje, sammenligne, eller iagttage<br />
noget (§4,78-9,331,411,502,578, PU), og han viser det inkonsistente, absurde eller<br />
tomme i en filosofisk forklaring via reductio ad absurdum argumenter (§243-315,<br />
PU, ’privatsprogs-argumentet’). Med andre ord: ”Es gibt nicht eine Methode der<br />
Philosophie, wohl aber gibt es Metho<strong>den</strong>, gleichsam verschie<strong>den</strong>e Therapien.”<br />
(§133, PU).<br />
1.3.1 Intet er skjult<br />
I <strong>af</strong>snit 1.2 og 1.3 fremgik det, at Wittgenstein mener, at hvis man som filosof<br />
ønsker at forstå, hvad fx kærlighe<strong>den</strong> er, er det, man skal gøre, at undersøge <strong>den</strong><br />
rolle ordet ’kærlighed’ spiller. De fleste filosoffer ville næppe stille sig tilfredse<br />
med <strong>den</strong>ne redegørelse: Filosoffen er vel ikke interesseret i et ord, og hvad vi nu<br />
tilfældigvis render rundt og bruger dét til. Han er interesseret i, hvad kærlighed<br />
egentligt, essentielt set er! Vores ord dækker jo kun delvist de fænomener, de skal<br />
beskrive. De er forsøg på at dække dette fænomen i ver<strong>den</strong>, men or<strong>den</strong>e udgør jo<br />
ikke ver<strong>den</strong> selv. Der er et gab mellem sprog og ver<strong>den</strong> i <strong>den</strong> forstand, at der fx er<br />
forskel på vores begreb om kærlighed og kærlighe<strong>den</strong> selv. 21 Det sidste eksisterer<br />
u<strong>af</strong>hængigt <strong>af</strong> begrebet. Brugen <strong>af</strong> ordet ’kærlighed’ dækker slet ikke ens følelser,<br />
og det er blot et fattigt forsøg på at indfange dette : filosoffen ser ømt på sin<br />
viv og banker sig på brystet for at indikere, hvad der ikke indfanges med ordet<br />
kærlighed.<br />
Wittgenstein påpeger, at filosoffen i det ovenstående alligevel synes at kunne<br />
bruge sproget til at kommunikere det, han ønskede, for så vidt han brugte ordet<br />
’følelser’ om det, som ikke kunne indfanges fyldestgørende med ordet ’kærlighed’.<br />
Hvorfor brugte han dette ord om det, han hævder, at sproget ikke kan indfange og<br />
ikke et andet ord? Hvad er hans retfærdiggørelse for at bruge ordet ’følelse’ her?<br />
Hvordan kan det ord slå ham som passende? Filosoffen kan trække på skuldrene<br />
og sige: ’Jamen, der er da ingen tvivl om, at ’følelse’ heller ikke er dækkende for<br />
dette ’noget’ inde i mig, som jeg selv ved, hvad er, men or<strong>den</strong>e ikke kan dække’.<br />
Men igen påpeger Wittgenstein, at hver gang filosoffen taler om dette ’noget’, må<br />
21 Den pointe, <strong>den</strong> utilfredse filosof fremfører, er ikke <strong>den</strong>, at begrebet om en stol ikke selv er en<br />
stol. Wittgenstein vil ikke være uenig i, at der i <strong>den</strong>ne forstand er forskel på sprog og ver<strong>den</strong>.<br />
18