en idrætslegeplads skal ligge i vejen! - Lokale og Anlægsfonden
en idrætslegeplads skal ligge i vejen! - Lokale og Anlægsfonden
en idrætslegeplads skal ligge i vejen! - Lokale og Anlægsfonden
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
EN IDRÆTSLEGEPLADS<br />
SKAL LIGGE I VEJEN!<br />
B<strong>en</strong>ny Schytte<br />
i samarbejde med <strong>Lokale</strong>- <strong>og</strong> Anlægsfond<strong>en</strong><br />
LOKALE- & ANLÆGSFONDENS SKRIFTRÆKKE 9
B<strong>en</strong>ny Schytte<br />
IDRÆTSLEGEPLADSER<br />
© <strong>Lokale</strong>- <strong>og</strong> Anlægsfond<strong>en</strong><br />
Grafisk tilrettelægning: Anne von Holck,<br />
Tegnestu<strong>en</strong> Trojka<br />
Forsidefoto: Stig Nørhald<br />
Øvrige fotos, hvor ikke andet er nævnt:<br />
B<strong>en</strong>ny Schytte<br />
Scanninger: Amager IT<br />
Tryk: P.J.Schmidt Grafisk<br />
Juni 2004<br />
ISBN 87-986579-9-2<br />
Andre publikationer i skriftrækk<strong>en</strong>:<br />
1. “Fra sportsbassin til superbassin” 1997<br />
2. “Nyt liv i gamle idrætshaller” 1998<br />
3. “Kunstis <strong>og</strong> skøjtekultur” 1998<br />
4. “Fremtid<strong>en</strong>s idræts- <strong>og</strong> kulturbyggeri” 2000<br />
5. “Forsamles <strong>og</strong> for<strong>en</strong>es om idræt” 2000<br />
6. “Vandkulturhuse” 2002<br />
7. “Arkitekturpsykol<strong>og</strong>i” 2003<br />
8. “D<strong>en</strong> tredje bølge” 2003
INDHOLD<br />
INDHOLD<br />
Forord 5<br />
Introduktion 7<br />
FRA GYMNASTIKPLADS TIL IDRÆTSLEGEPLADS 11<br />
EN IDRÆTSLEGEPLADS SKAL LIGGE I VEJEN! 29<br />
HVAD ER EN IDRÆTSLEGEPLADS? 41<br />
FRA BOLDBUR TIL LEGEPARK 47<br />
Midt i by<strong>en</strong> 48<br />
I kvarteret 50<br />
På st<strong>en</strong>bro<strong>en</strong> 52<br />
På mark<strong>en</strong> 54<br />
På havn<strong>en</strong> 56<br />
I bebyggels<strong>en</strong> 58<br />
Ved klubb<strong>en</strong> 60<br />
I landsby<strong>en</strong> 62<br />
GODE RÅD OG IDÉER OM IDRÆTSLEGEPLADSER 65<br />
IDRÆTSLEGEPLADSER I FREMTIDENS BYRUM 75
Forord<br />
Hele befolkning<strong>en</strong>s stig<strong>en</strong>de interesse for at dyrke idræt <strong>og</strong> motion skaber behov<br />
for flere lokale faciliteter i det eksister<strong>en</strong>de byrum – et behov, der ikke<br />
al<strong>en</strong>e kan løses ved at bygge nye idrætshaller; både økonomi <strong>og</strong> plads sætter<br />
realistisk <strong>og</strong>så sine begrænsninger herfor.<br />
Idrætslegeplads<strong>en</strong> er én af de nærligg<strong>en</strong>de muligheder for – g<strong>en</strong>nem relativt<br />
beskedne investeringer – at skabe nye aktivitetssteder, som kan indpasses<br />
i by<strong>en</strong>s rum i øvrigt ligesom mobile skøjtebaner, bandebaner, træningspavilloner,<br />
boldmure, rulleskøjtebaner <strong>og</strong> mange andre faciliteter.<br />
<strong>Lokale</strong>- <strong>og</strong> Anlægsfond<strong>en</strong> har det som et af sine mål at udvikle <strong>og</strong> støtte<br />
sådanne initiativer; <strong>og</strong> i <strong>en</strong> tid, hvor interess<strong>en</strong> for at inddrage by<strong>en</strong>s pladser,<br />
torve, parker <strong>og</strong> skolegårde i et mere aktivt byliv for alvor er kommet på byplanlæggeres<br />
<strong>og</strong> politikeres dagsord<strong>en</strong>, har Fond<strong>en</strong> valgt at udgive <strong>en</strong> mere omfatt<strong>en</strong>de<br />
<strong>og</strong> detaljeret beskrivelse af <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> som <strong>en</strong> særlig mulighed.<br />
Idrætslegeplads<strong>en</strong> er ikke <strong>en</strong> bestemt model, m<strong>en</strong> <strong>en</strong> forestilling om n<strong>og</strong>le<br />
rammer for aktivitetstilbud, som alle i et lokalområde – børn, unge, voksne <strong>og</strong><br />
ældre – vil kunne tænkes at b<strong>en</strong>ytte.<br />
Der kan være tale om installationer i form af belægning, bander <strong>og</strong> belysning;<br />
om opstillinger, stativer <strong>og</strong> redskaber. Der kan være muligheder for at<br />
spille basket, småfodbold <strong>og</strong> rullehockey, for at lege, hinke <strong>og</strong> klatre, for at<br />
dyrke træningsøvelser, sjippe <strong>og</strong> spille murbold, <strong>og</strong> for at spille petanque, grille<br />
<strong>og</strong> nyde synet af de andre.<br />
Idrætslegeplads<strong>en</strong> er et åb<strong>en</strong>t sted, som fremtræder synligt <strong>og</strong> indbyd<strong>en</strong>de<br />
<strong>og</strong> typisk i områder med stor boligtæthed <strong>og</strong> nær institutioner <strong>og</strong> skole. Det<br />
er vigtigt, at d<strong>en</strong> repræs<strong>en</strong>terer <strong>en</strong> variationsrigdom af aktiviteter <strong>og</strong> inviterer<br />
til forskellige, samtidige udfoldelsesmuligheder, så d<strong>en</strong> ikke beslaglægges af <strong>en</strong><br />
<strong>en</strong>kelt gruppe.<br />
Alt det kan der læses mere om i En <strong>idrætslegeplads</strong> <strong>skal</strong> <strong>ligge</strong> i vej<strong>en</strong>!, som<br />
beskriver konkrete projekter rundt omkring i landet. Forhåb<strong>en</strong>tlig kan det inspirere<br />
ildsjæle, planlæggere <strong>og</strong> politikere, som overvejer at etablere <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong><br />
i deres lokalområde.<br />
Hans Toft<br />
Formand for <strong>Lokale</strong>- <strong>og</strong> Anlægsfond<strong>en</strong>
6<br />
Sax<strong>og</strong>ade 49 A, 1950<br />
KØBENHAVNS BYMUSEUM
Introduktion<br />
I min barndom på Vesterbro i 1950’erne havde vi ikke <strong>idrætslegeplads</strong>er, som<br />
vi k<strong>en</strong>der dem i dag med fine mål, bander, finkornet asfalt, kunstgræs mv. Her<br />
var gård<strong>en</strong> ramm<strong>en</strong> <strong>og</strong> d<strong>en</strong> plads, vi brugte til leg <strong>og</strong> idræt trods skiltet på<br />
mur<strong>en</strong> med inskription<strong>en</strong> Al støj<strong>en</strong>de leg <strong>og</strong> boldspil forbudt.<br />
Gård<strong>en</strong> var vores mødested. Der var altid mange børn, børn i alle aldre,<br />
piger <strong>og</strong> dr<strong>en</strong>ge, <strong>og</strong> vi legede altid. Vi kaldte det hverk<strong>en</strong> idræt eller sport, m<strong>en</strong><br />
vi spillede fodbold, løb om kamp, hinkede, sjippede <strong>og</strong> legede alle de traditionelle<br />
lege: kongeløber, ettagfat, dåseskjul, dr<strong>en</strong>g<strong>en</strong>e efter pigerne, jord<strong>en</strong> er<br />
giftig mv.<br />
Vores idrætsfaciliteter var bænke, tørrestativer, halvtage, trapper, porte,<br />
riste, asfaltstreger osv. Det var de <strong>en</strong>kelte steder <strong>og</strong> pladser, som definerede<br />
måd<strong>en</strong>, vi legede <strong>og</strong> spillede bold på. Selvom vi ikke måtte spille fodbold, var<br />
trang<strong>en</strong> så stor, at vi lavede bolde af aviser <strong>og</strong> klisterbånd. De holdt ikke længe<br />
på d<strong>en</strong> grovkornede asfalt <strong>og</strong> hoppe kunne de slet ikke, m<strong>en</strong> fodbold ville vi<br />
spille.<br />
Da vi blev lidt ældre, gik vi over i d<strong>en</strong> nærligg<strong>en</strong>de park <strong>og</strong> spillede med<br />
<strong>en</strong> rigtig plastikfodbold. D<strong>en</strong> gang hed det <strong>en</strong> superflex, som desværre let piftede,<br />
når d<strong>en</strong> røg over hegnet <strong>og</strong> ind i buskadset. I park<strong>en</strong> spillede vi fodbold<br />
på et stort indhegnet asfaltområde, hvor der stod n<strong>og</strong>le af de gode, gamle,<br />
grønne bænke, som der kun er meget få tilbage af i Køb<strong>en</strong>havn. Dem mødtes<br />
vi omkring, sad på, <strong>og</strong> ikke mindst blev de brugt som fodboldmål. Når<br />
bold<strong>en</strong> ramte jernstang<strong>en</strong> under sædet, så var d<strong>en</strong> inde. Ofte brugte vi meget<br />
lang tid på at diskutere, om d<strong>en</strong> nu var inde eller ej.<br />
Om sommer<strong>en</strong> var her parkdans. Vi var ikke gamle nok til at komme ind.<br />
Det var forbeholdt de unge. Dr<strong>en</strong>g<strong>en</strong>e havde anderumper <strong>og</strong> var iført læderjakker<br />
<strong>og</strong> pigerne var i lårkorte kjoler <strong>og</strong> chiffontørklæder. Efter parkdans<strong>en</strong> var<br />
der altid de obligatoriske boksekampe mellem dr<strong>en</strong>g<strong>en</strong>e fra Vesterbro <strong>og</strong> Nørrebro.<br />
Om vinter<strong>en</strong> – d<strong>en</strong> gang var det altid rigtig vinter! – blev fodboldban<strong>en</strong><br />
overrislet med vand, <strong>og</strong> i op til flere uger havde vi d<strong>en</strong> dejligste skøjtebane, altid<br />
fyldt med hundredvis af børn i alle aldre <strong>og</strong> voksne. D<strong>en</strong> var åb<strong>en</strong> alle dage helt<br />
frem til kl. 22.<br />
7
8<br />
Gård<strong>en</strong> <strong>og</strong> park<strong>en</strong> var vores <strong>idrætslegeplads</strong>. Selvom vi hverk<strong>en</strong> k<strong>en</strong>dte eller<br />
brugte ordet <strong>idrætslegeplads</strong>, så fandt vi vores pladser, hvor d<strong>en</strong> stod på leg <strong>og</strong><br />
idræt fra morg<strong>en</strong> til aft<strong>en</strong>, lige bortset fra de tidspunkter, hvor vi var i skole eller<br />
på ferie.<br />
D<strong>en</strong>ne beretning fra min eg<strong>en</strong> barndom på Vesterbro kan mange, der er født<br />
i 1940’erne <strong>og</strong> 1950’erne, ud<strong>en</strong> tvivl nikke g<strong>en</strong>k<strong>en</strong>d<strong>en</strong>de til. På landet <strong>og</strong> i<br />
forstæderne var forhold<strong>en</strong>e lidt anderledes, m<strong>en</strong> ikke væs<strong>en</strong>tligt forskellige.<br />
Pladserne <strong>og</strong> stederne var af <strong>en</strong> and<strong>en</strong> karakter, m<strong>en</strong> grundlægg<strong>en</strong>de var barndomm<strong>en</strong><br />
<strong>og</strong> ungdomm<strong>en</strong>s leg <strong>og</strong> idræt d<strong>en</strong> samme. D<strong>en</strong> var selvorganiseret <strong>og</strong><br />
fandt sted i det nærmiljø, man boede i. M<strong>en</strong> hvad med de voksne <strong>og</strong> de ældre?<br />
Havde de <strong>og</strong>så deres former for uorganiseret leg <strong>og</strong> idræt? Det var ikke meget.<br />
Hvis de dyrkede idræt, så var det i <strong>en</strong> idrætsfor<strong>en</strong>ing.<br />
Meget er forandret sid<strong>en</strong> d<strong>en</strong>gang i 1940’erne <strong>og</strong> 1950’erne. Børn <strong>og</strong> unge<br />
opholder sig i dag mange flere timer i skole- <strong>og</strong> institutionsregi, der er langt<br />
flere organiserede fritidstilbud, <strong>og</strong> de bruger mange timer foran computer <strong>og</strong><br />
TV. Ud over at mange børn <strong>og</strong> unge er aktive i idrætsfor<strong>en</strong>ingerne, findes der<br />
<strong>og</strong>så i dag <strong>en</strong> stor gruppe af børn <strong>og</strong> unge, som er optaget af andre former for<br />
kropslige aktiviteter <strong>en</strong>d dem, der finder sted i idrætsfor<strong>en</strong>ingerne. De har<br />
behov for andre lege- <strong>og</strong> idrætsmiljøer <strong>en</strong>d de traditionelle idrætsanlæg.<br />
I dag må man desværre <strong>og</strong>så konstatere, at der bliver flere <strong>og</strong> flere børn <strong>og</strong><br />
unge, som bevæger sig alt for lidt i dagligdag<strong>en</strong>. De har dårlig kondition, er<br />
overvægtige <strong>og</strong> kan blandt andet risikere at få gammelmandssukkersyge, ind<strong>en</strong><br />
de bliver voksne.<br />
Helt anderledes er det med de voksne <strong>og</strong> de ældre. De bevæger sig som<br />
aldrig før. Aldrig har så mange voksne <strong>og</strong> ældre været så fysisk aktive som i dag.<br />
Det, de foretager sig, kaldes af idrætssociol<strong>og</strong>erne for hverdagsmotion <strong>og</strong> er <strong>en</strong><br />
blanding af mange forskellige former for kropslige aktiviteter, <strong>og</strong> hvor det ofte<br />
er by<strong>en</strong>s rum, der er ramm<strong>en</strong> om disse aktiviteter.<br />
Det var i regi af disse nye t<strong>en</strong>d<strong>en</strong>ser, som allerede i midt<strong>en</strong> af 1980’erne<br />
afspejlede sig i kropskultur<strong>en</strong>, at der i slutning<strong>en</strong> af 1980’erne fra kulturpolitisk<br />
side blev afsat økonomiske midler til at støtte nye ud<strong>en</strong>dørs lege- <strong>og</strong> idrætsmiljøer.<br />
Det vi i dag kalder for <strong>idrætslegeplads</strong>er.<br />
Det er nu 15 år sid<strong>en</strong> d<strong>en</strong> første <strong>idrætslegeplads</strong> blev etableret, <strong>og</strong> formålet med<br />
d<strong>en</strong>ne publikation er at beskrive, hvad der karakteriserer <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong><br />
samt at præs<strong>en</strong>tere <strong>en</strong> række forskellige <strong>idrætslegeplads</strong>er, der er blevet etableret<br />
rundt omkring i landet. På baggrund af <strong>en</strong> række konkrete erfaringer fra disse<br />
<strong>idrætslegeplads</strong>er gives der n<strong>og</strong>le gode råd <strong>og</strong> idéer til dem, som <strong>en</strong>t<strong>en</strong> ønsker<br />
at etablere <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>, eller som påtænker at videreudvikle <strong>en</strong> eksister<strong>en</strong>de.<br />
Afslutningsvis peges der på muligheder <strong>og</strong> udfordringer for fremtid<strong>en</strong>s<br />
<strong>idrætslegeplads</strong>er.
Materialet i b<strong>og</strong><strong>en</strong> baserer sig på min forskning om d<strong>en</strong> danske legepladsbevægelse;<br />
<strong>en</strong> undersøgelse om <strong>idrætslegeplads</strong>er i Danmark, som jeg g<strong>en</strong>nemførte<br />
for Kulturministeriet i 1996 samt <strong>en</strong> aktuel studierejse til nye <strong>og</strong> gamle<br />
<strong>idrætslegeplads</strong>er i foråret 2004. I forbindelse med disse projekter har jeg indsamlet<br />
forskelligt dokum<strong>en</strong>tarisk materiale om <strong>idrætslegeplads</strong>er samt interviewet<br />
<strong>en</strong> række personer om deres erfaringer. Mine egne indtryk <strong>og</strong> interviewpersonernes<br />
erfaringer <strong>og</strong> oplysninger danner grundlag for præs<strong>en</strong>tation<strong>en</strong> af<br />
de udvalgte <strong>idrætslegeplads</strong>er <strong>og</strong> for de råd <strong>og</strong> idéer om <strong>idrætslegeplads</strong>er, som<br />
præs<strong>en</strong>teres.<br />
B<strong>og</strong><strong>en</strong> h<strong>en</strong>v<strong>en</strong>der sig bredt til kommunalpolitikere, byplanlæggere, landskabsarkitekter,<br />
anlægsgartnere, sportsfirmaer mv., samt til personer med tilknytning<br />
til borgergrupper, idrætsfor<strong>en</strong>inger, boligfor<strong>en</strong>inger, skoler, ungdomsklubber,<br />
daginstitutioner mv. Erfaringer med opførelse af <strong>idrætslegeplads</strong>er har<br />
vist, at det ofte er i et konstruktivt samspil med mange forskellige partnere, at<br />
<strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> bliver <strong>en</strong> realitet.<br />
Det er et ønske, at b<strong>og</strong><strong>en</strong> kan inspirere til udvikling af nye <strong>og</strong> spænd<strong>en</strong>de<br />
lege- <strong>og</strong> idrætsmiljøer. Specielt er det et ønske, at fremtid<strong>en</strong>s <strong>idrætslegeplads</strong>er<br />
ikke udvikler sig til <strong>en</strong> form for standard<strong>idrætslegeplads</strong>er. Det skulle da lige<br />
være d<strong>en</strong> standard, der fastsl<strong>og</strong>, at <strong>idrætslegeplads</strong>er altid <strong>skal</strong> inspirere til varierede<br />
kropslige udfoldelser samt udvikle <strong>og</strong> forny sig i samspil med nye t<strong>en</strong>d<strong>en</strong>ser<br />
i kropskultur<strong>en</strong>.<br />
B<strong>en</strong>ny Schytte<br />
Juni 2004<br />
9
10<br />
GutsMuths klavremaskine<br />
KILDE: KORSGAARD, OVE, 1992
Fra gymnastikplads til<br />
<strong>idrætslegeplads</strong><br />
Det fri <strong>skal</strong> så meget det overhovedet er muligt være vort gymnasium. Alle<br />
restaureringsbestræbelser ind<strong>en</strong>døre er kun usle nødløsninger i samm<strong>en</strong>ligning<br />
hermed. Desud<strong>en</strong> vil vi jo vænne ungdomm<strong>en</strong> til vejrets indvirkninger,<br />
<strong>og</strong> hvordan kunne vi gøre det bedre <strong>en</strong>d ved at anvise øvelsesplads<strong>en</strong><br />
under fri himmel efter de pligtige <strong>og</strong> betragtelige lange timer i klass<strong>en</strong>.<br />
Lad os b<strong>en</strong>ytte lokalitet<strong>en</strong>, som d<strong>en</strong> fremstår af sig selv <strong>og</strong> ud<strong>en</strong> tvang.<br />
GutsMuths, 1804<br />
I Danmark blev d<strong>en</strong> første officielle legeplads oprettet i slutning<strong>en</strong> af 1700-tallet.<br />
Det var d<strong>en</strong> tyske hofpræst <strong>og</strong> filantropist Christiani, som i tilknytning til<br />
sit opdragelsesinstitut i Køb<strong>en</strong>havn anlagde <strong>en</strong> 5 tdr. land stor gymnastikplads,<br />
der hvor Sønder Boulevard <strong>ligge</strong>r i dag. Med lidt god vilje kan man skimte<br />
gymnastikplads<strong>en</strong> på J<strong>en</strong>s Juels’ billede Løb<strong>en</strong>de Dr<strong>en</strong>ge fra 1802.<br />
Filantropisterne (Rousseau, Basedow, GutsMuths m.fl.) ønskede at gøre op<br />
med latinskol<strong>en</strong> ved blandt andet at betone d<strong>en</strong> legemskulturelle opdragelse.<br />
Deres gymnastik stod i skær<strong>en</strong>de kontrast til tidligere tiders adelige ind<strong>en</strong>dørs<br />
discipliner som f.eks. figurridning, fægtning <strong>og</strong> dans. Gymnastik skulle efter<br />
filantropisternes m<strong>en</strong>ing foregå ud<strong>en</strong>dørs <strong>og</strong> helst i naturlige omgivelser <strong>og</strong><br />
bestå af atletik, klavring (et gammelt udtryk for at klatre), ligevægtsøvelser, sjipning,<br />
løb <strong>og</strong> militære øvelser.<br />
Til d<strong>en</strong> nye gymnastik udviklede GutsMuths <strong>en</strong> øvelsesplads bestå<strong>en</strong>de af<br />
bearbejdet natur. Der var spredte anlæg af opstillede træstammer, pæle <strong>og</strong><br />
brædder til balancegang, bjælker <strong>og</strong> klatrestænger, svingtove <strong>og</strong> springgrav for<br />
længde- <strong>og</strong> højdespring. Det var natur<strong>en</strong>s egne udfordringer afløst af tekniske<br />
efterligninger.<br />
Et af GutsMuths mest berømte redskaber er klavremaskin<strong>en</strong>. Klavremaskin<strong>en</strong><br />
bestod af tre elem<strong>en</strong>ter, som d<strong>en</strong> dag i dag g<strong>en</strong>findes på mange legepladser.<br />
N<strong>og</strong>et at svinge <strong>og</strong> gynge i, n<strong>og</strong>et at klatre op <strong>og</strong> ned af samt n<strong>og</strong>et at glide ned ad.<br />
GYMNASTIKLEGEPLADSEN<br />
En videreudvikling af GutsMuths øvelsesplads er gymnastikplads<strong>en</strong>, som blev<br />
udviklet af d<strong>en</strong> tyske gymnastikpædag<strong>og</strong> F.L. Jahn. Han beskriver øvelsesplads<strong>en</strong><br />
således:<br />
Løb<strong>en</strong>de Dr<strong>en</strong>ge.<br />
Maleri af J<strong>en</strong>s Juel, 1802<br />
11<br />
STATENS MUSEUM FOR KUNST, DOWIC FOTOGRAFI
12<br />
Berliner Has<strong>en</strong>heide,<br />
1811<br />
Gymnastikplads<strong>en</strong> <strong>skal</strong> have fast grund, dækket med kort græs, <strong>og</strong> der <strong>skal</strong><br />
være træer (...). Hvis der ikke er træer, må man plante n<strong>og</strong>le (...). Man kan<br />
ikke forestille sig <strong>en</strong> gymnastikplads ud<strong>en</strong> legeplads. Også ud<strong>en</strong> for gymnastikplads<strong>en</strong>s<br />
indhegninger skulle <strong>en</strong>hver gymnastikskole så sandelig have <strong>en</strong><br />
gymnastikmark, hvor flad mark veksler med bevoksning, hvor der findes<br />
lund, krat, buskads, tykning <strong>og</strong> åbne steder, hvor der er løvtræer <strong>og</strong> nåletræer.<br />
Eichberg <strong>og</strong> Jespers<strong>en</strong>, 1986<br />
Jahn’s gymnastikplads blev opført på Berliner Has<strong>en</strong>heide i 1811 <strong>og</strong> bestod af<br />
redskaberne reck, barrer, svævetræer, spring- <strong>og</strong> klatrestativer samt et område<br />
til fri udfoldelse <strong>og</strong> leg.<br />
I Danmark blev der i 1826 anlagt <strong>en</strong> gymnastikplads på Gjerrild Skole ved<br />
Gr<strong>en</strong>å. Plads<strong>en</strong> var med redskaber svar<strong>en</strong>de til Jahn’s gymnastikplads, m<strong>en</strong><br />
ud<strong>en</strong> et område til fri udfoldelse <strong>og</strong> leg i naturlige omgivelser. Det var d<strong>en</strong> militære<br />
side af d<strong>en</strong> filantropiske legeplads, man havde valgt at anlægge. Og lærer<br />
ved Gjerrild skole, pastor Kamf, kunne da <strong>og</strong>så indberette, at hans unge (...)<br />
er så vel øvet, som d<strong>en</strong> ved Militærskol<strong>en</strong> bedst dresserede Rekrut (Korsgaard,<br />
1984).<br />
Det blev kun få almueskoler, som etablerede filantropiske legepladser, <strong>og</strong><br />
gymnastikundervisning<strong>en</strong> i almueskolerne var meget sparsom frem til slutning<strong>en</strong><br />
af 1800-tallet, hvor d<strong>en</strong> sv<strong>en</strong>ske gymnastik blev d<strong>en</strong> dominer<strong>en</strong>de legemskultur<br />
på landet <strong>og</strong> i skol<strong>en</strong>. D<strong>en</strong> var fortrinsvis ind<strong>en</strong>dørs ori<strong>en</strong>teret, hvilket<br />
blandt andet afspejlede sig i de øvelses- <strong>og</strong> gymnastikhuse, der dukkede op<br />
mange steder i landet i slutning<strong>en</strong> af 1800-tallet (Lyngsgaard, 1990).<br />
I 1883 blev der udgivet <strong>en</strong> ny læreb<strong>og</strong> i gymnastik, som viste <strong>en</strong> øget interesse<br />
for ud<strong>en</strong>dørs regellege kaldet ‘ordnede lege <strong>og</strong> boldspil’, <strong>og</strong> som samti-<br />
KILDE: KORSGAARD, OVE, 1992
DET KGL. BIBLIOTEK<br />
dig var <strong>en</strong> nedtoning af det militære stof på bekostning af et mere idrætsligt<br />
indhold i gymnastikundervisning<strong>en</strong>. De ordnede lege <strong>og</strong> boldspil, der var forløber<strong>en</strong><br />
for nutid<strong>en</strong>s sport som fodbold, håndbold, atletik osv., skulle foregå<br />
på et åb<strong>en</strong>t, fladt terræn.<br />
GADEN SOM LEGEPLADS<br />
En dag laa der n<strong>og</strong>le Gadedr<strong>en</strong>ge <strong>og</strong> ragede i R<strong>en</strong>dest<strong>en</strong><strong>en</strong>, hvor de fandt<br />
gamle Søm, Skillinger <strong>og</strong> saadant N<strong>og</strong>et. Det var Griseri, m<strong>en</strong> det var nu<br />
deres Fornøielse.<br />
Som det fremgår af ov<strong>en</strong>stå<strong>en</strong>de citat fra H.C. Anders<strong>en</strong>s ev<strong>en</strong>tyr Stopp<strong>en</strong>ål<strong>en</strong>,<br />
der udkom i 1845, brugte børn gad<strong>en</strong> til deres leg. Andre meget sig<strong>en</strong>de kilder,<br />
der fortæller om børns legemiljøer <strong>og</strong> børns lege i byerne i 1800-tallet, er<br />
d<strong>en</strong> række politiplakater <strong>og</strong> politivedtægter fra d<strong>en</strong>ne periode. Et eksempel er<br />
Politiplacat angaa<strong>en</strong>de Uordner paa Køb<strong>en</strong>havns Gader fra 1815:<br />
Uagtet Placat af 13 nov.1813 advarer imod adskillige GadeUordner, som<br />
begaaes af Dr<strong>en</strong>ge <strong>og</strong> derhos indskiærper saavel disse, som Forældre <strong>og</strong> Foresatte,<br />
de i saa H<strong>en</strong>se<strong>en</strong>de udstedte Anordninger, saa erfares d<strong>og</strong> at disse<br />
daglig<strong>en</strong> overtrædes derved saavel af Haandværksdr<strong>en</strong>ge, som andre Børn,<br />
hvorfra de, der besøger Skolerne, ikke ere undtagne, tillade sig flokkeviis at<br />
omstrejfe i Gaderne <strong>og</strong> at forfølge hinand<strong>en</strong> indbyrdes med Støi <strong>og</strong> Skrig;<br />
(…) Disse <strong>og</strong> flere Uordner saasom: St<strong>en</strong>kast<strong>en</strong>, Piskesmeld<strong>en</strong>, Boldspil,<br />
Vand <strong>og</strong> and<strong>en</strong> Ur<strong>en</strong>lighedsforplantelse <strong>og</strong> Udbredelse med små Håndsprøjter,<br />
hindrer Passag<strong>en</strong> <strong>og</strong> forstyrrer d<strong>en</strong> Ord<strong>en</strong>, som absolut bør finde<br />
sted, forud<strong>en</strong> at skade derved ofte forvoldes ...<br />
Gymnastikplads på<br />
Gjerrild Skole ved<br />
Gr<strong>en</strong>å,1826<br />
13
14<br />
Børns leg på gad<strong>en</strong> i byerne, især i Køb<strong>en</strong>havn var <strong>en</strong> afspejling af d<strong>en</strong> bymæssige<br />
udvikling i 1800-tallet. Hvor Køb<strong>en</strong>havn tidligere bestod af lav bebyggelse<br />
<strong>og</strong> <strong>en</strong>familiehuse, blev der på grund af <strong>en</strong> begynd<strong>en</strong>de industrialisme, befolkningstilvækst<br />
<strong>og</strong> nye boformer behov for flere boliger. Folk ville nødigt flytte<br />
ud<strong>en</strong> for by<strong>en</strong>, <strong>og</strong> konsekv<strong>en</strong>s<strong>en</strong> blev, at der i gårde, haver <strong>og</strong> på andre ubebyggede<br />
grunde, som børn b<strong>en</strong>yttede til deres leg, blev opført boliger <strong>og</strong> huse til<br />
småindustri.<br />
Ud over gad<strong>en</strong> blev <strong>og</strong>så kirkegårde, fælleder <strong>og</strong> de nedlagte volde brugt<br />
som legested af børn<strong>en</strong>e. M<strong>en</strong> det var heller ikke acceptabelt at bruge vold<strong>en</strong>e,<br />
hvilket kom til udtryk i Politiv<strong>en</strong>n<strong>en</strong> fra 1803, hvor man med beklagelse måtte<br />
konstatere:<br />
at Dr<strong>en</strong>ge gled på Rump<strong>en</strong> ned ad Vold<strong>en</strong>e <strong>og</strong> sled på Dem.<br />
Politiplakat<strong>en</strong> fra1815 blev s<strong>en</strong>ere fulgt op af <strong>en</strong> række politivedtægter, der tydeligt<br />
viser, i hvilket omfang børn blev ved med at anv<strong>en</strong>de gad<strong>en</strong> som legeplads,<br />
<strong>og</strong> hvor svært det var for myndighederne at forhindre børns leg på gad<strong>en</strong>.<br />
I Politivedtægt<strong>en</strong> fra 1867 kan man bl.a. læse:<br />
Der maa ikke paa off<strong>en</strong>tlig Gade, Vei eller Plads spilles Boldt, Pind, Klink,<br />
gjøres Glidebaner eller foretages Leg til Hinder for Færdsl<strong>en</strong>. Det er forbudt<br />
at krybe op eller klynge sig til V<strong>og</strong>ne eller andre Kjøretøier under Kjørsl<strong>en</strong><br />
eller til saadanne at fastgjøre Haandv<strong>og</strong>ne eller Slæder.<br />
Kriminalisering<strong>en</strong> af gad<strong>en</strong>, som politivedtægterne udtrykker det, afspejledes<br />
<strong>og</strong>så i samtid<strong>en</strong>s kriminalstatistik, hvor antallet af børns lovovertrædelser af d<strong>en</strong><br />
off<strong>en</strong>tlige ro <strong>og</strong> ord<strong>en</strong> steg gradvis. Og i erindringslitteratur<strong>en</strong> fra d<strong>en</strong>ne tid kan<br />
man flere steder læse, hvordan dr<strong>en</strong>ge <strong>og</strong> politi næst<strong>en</strong> konstant lå i krig med<br />
hinand<strong>en</strong> (Christ<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, 1976).<br />
POLITISK DEBAT OM LEGEPLADSER<br />
I slutning af 1800-tallet var byudvikling<strong>en</strong> præget af spekulationsbyggeri ud<strong>en</strong><br />
n<strong>og</strong><strong>en</strong> form for overordnet planlægning, hvilket gjaldt både ind<strong>en</strong> for <strong>og</strong> ud<strong>en</strong><br />
for vold- <strong>og</strong> befæstningsanlægg<strong>en</strong>e. Samtidig vakte anv<strong>en</strong>dels<strong>en</strong> af disse anlæg<br />
stor politisk u<strong>en</strong>ighed <strong>og</strong> afspejlede markante forskelle i politikernes syn på<br />
forholdet mellem bebyggelsesgrad <strong>og</strong> friarealer. Hos <strong>en</strong> voks<strong>en</strong>de del af befolkning<strong>en</strong><br />
viste der sig <strong>en</strong> stig<strong>en</strong>de forståelse for at skabe rimelige opvækstvilkår<br />
<strong>og</strong> gode legemuligheder for børn.<br />
En eg<strong>en</strong>tlig politisk debat om legepladsspørgsmålet fremkom første gang<br />
i forbindelse med Køb<strong>en</strong>havns Borgerrepræs<strong>en</strong>tations budgetforhandlinger i<br />
1876, hvor professor H.W. Scharling i sin åbningstale bl.a. udtalte:<br />
Det vilde være ønskeligt, om der her ligesom i andre store Byer kunde,<br />
navnlig i mere bebyggede Dele af By<strong>en</strong>, tilvejebringes off<strong>en</strong>tlige, fredede
KILDE: KRØYER, BENT, KØBENHAVNS OFFENTLIGE LEGEPLADSER, 1989<br />
Legepladser for Børn, just ikke eg<strong>en</strong>tlige Parkanlæg m<strong>en</strong> d<strong>og</strong> beplantede<br />
Pletter. Savnet heraf var i visse Dele af By<strong>en</strong> føleligt.<br />
Scharlings kollega i Borgerrepræs<strong>en</strong>tation<strong>en</strong>, arkitekt Ferdinand Meldahl,<br />
fulgte emnet op <strong>og</strong> h<strong>en</strong>viste til ud<strong>en</strong>landske forhold:<br />
Lukkede Legepladser som de, man har følt trang til at anlægge i Paris, hvor<br />
Befolkning<strong>en</strong> har lært at lege ud<strong>en</strong> at ødelægge de Anlæg, man leger i – thi<br />
<strong>og</strong>saa dertil <strong>skal</strong> <strong>en</strong> Befolkning opdrages – <strong>og</strong> med <strong>en</strong> Udstyrelse, der gjøre<br />
dem til Prydelser for By<strong>en</strong>, vilde det være vanskeligt at faa hos os. Der måtte<br />
imidlertid tænkes over, om der kunne skaffes saadanne Pladser i de tilbagevær<strong>en</strong>de<br />
Arealer. Det var rimeligt, at de lod sig tilvejebringe for d<strong>en</strong> deel af<br />
By<strong>en</strong>, op mod Østerport, der mest trænger dertil.<br />
Meldahl tænkte her på fæstningsterrænet (de gamle volde), m<strong>en</strong> dette synspunkt<br />
blev straks imødegået af C.L.A. Herforth, medlem af fæstningsudvalget,<br />
hvis opgave var at komme med forslag til områdets anv<strong>en</strong>delse. Han sagde<br />
bl.a.:<br />
Kjøb<strong>en</strong>havn har saa store <strong>og</strong> brede indhegnede Pladser som vist faa steder.<br />
Midt i by<strong>en</strong> har man Ros<strong>en</strong>borg Have, <strong>og</strong> ud<strong>en</strong>for frembyder de vidt strakte<br />
Fælleder i alt fald om Sommer<strong>en</strong> <strong>en</strong> saa god Tumleplads, at befolkning<strong>en</strong><br />
ude ad Østerbro, som Meldahl havde omtalt, vist allermindst kan trænge til<br />
Legepladser.<br />
Med disse udtalelser fra Herforth fandt Meldahl det vigtigt at pointere:<br />
Legepladserne må være i nærhed<strong>en</strong> af Hjemmet. D<strong>en</strong> store mængde Børn<br />
har ikke Tid til at løbe ud på Fælled<strong>en</strong> for at lege.<br />
Grusplads i<br />
Østre Anlæg,<br />
1889<br />
15
16<br />
Med d<strong>en</strong>ne debat i Køb<strong>en</strong>havns Borgerrepræs<strong>en</strong>tation var legepladsspørgsmålet<br />
for alvor kommet på d<strong>en</strong> politiske dagsord<strong>en</strong>. Meldahl blev de komm<strong>en</strong>de<br />
år <strong>en</strong> ihærdig fortaler for legepladssag<strong>en</strong> <strong>og</strong> fremsatte i 1887 et forslag<br />
til Borgerrepræs<strong>en</strong>tation<strong>en</strong> om, at man, hvor det var savnet, indrettede legepladser.<br />
Meldahl motiverede sit forslag med, at behovet de s<strong>en</strong>ere år var vokset<br />
voldsomt. Det skyldtes, at mange af vold<strong>en</strong>e, som rummede både legepladser<br />
<strong>og</strong> friluftsarealer for såvel voksne som børn, blev nedlagt ud<strong>en</strong> n<strong>og</strong><strong>en</strong> komp<strong>en</strong>sation<br />
for de tabte lege- <strong>og</strong> opholdsområder. Det <strong>en</strong>este, der var etableret,<br />
var et lille hjørne – 14 al<strong>en</strong> bredt <strong>og</strong> 20 al<strong>en</strong> langt – i Ørsteds Park samt<br />
<strong>en</strong> grusplads i Østre Anlæg.<br />
D<strong>en</strong> første kommunale legeplads blev oprettet i 1890 på Kapelvej på Nørrebro,<br />
hvor <strong>en</strong> grusbelagt plads blev afskåret fra gad<strong>en</strong> af <strong>en</strong> række træer med<br />
bænke imellem.<br />
De første off<strong>en</strong>tlige legepladser var ikke meget andet <strong>en</strong>d et afgrænset,<br />
grusbelagt område ud<strong>en</strong> n<strong>og</strong><strong>en</strong> form for legeredskaber. De var rektangulære <strong>og</strong><br />
omkranset af skyggefulde træer. Det var let at overskue, hvad børn<strong>en</strong>e foret<strong>og</strong><br />
sig, <strong>og</strong> der var plads til løb eller boldspil. Det var <strong>en</strong> ord<strong>en</strong><strong>en</strong>s <strong>og</strong> symmetri<strong>en</strong>s<br />
æstetik (Coninck-Smith, 1990a).<br />
I debatt<strong>en</strong> <strong>og</strong> ved oprettels<strong>en</strong> af de første legepladser var der ing<strong>en</strong> tegn på<br />
et ønske om at indrette filantropiske legepladser med forskellige redskaber, haver<br />
o.l. Her var det et spørgsmål om overhovedet at give børn mulighed for leg<br />
<strong>og</strong> for at etablere steder, hvor børn kunne færdes i sikkerhed for d<strong>en</strong> tiltag<strong>en</strong>de<br />
trafik <strong>og</strong> ikke mindst sikre d<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tlige ro <strong>og</strong> ord<strong>en</strong>. Således skulle legepladserne<br />
være tilbuddet til d<strong>en</strong> tids gadebørn.<br />
KAMPEN FOR FLERE LEGEPLADSER<br />
De første kommunale legepladser var ikke tilstrækkelige til at dække det eksister<strong>en</strong>de<br />
behov. En af de personer, som påpegede dette, <strong>og</strong> som ønskede at<br />
styrke børn<strong>en</strong>es legemuligheder, var baronesse Rigmor Stampe – s<strong>en</strong>ere gift<br />
B<strong>en</strong>dix. I <strong>en</strong> række artikler (1890 <strong>og</strong> 1891) i Berlingske Tid<strong>en</strong>de beskriver hun<br />
børn<strong>en</strong>es utålelige legemuligheder i by<strong>en</strong>:<br />
I h<strong>en</strong>se<strong>en</strong>de til at føre friluftsliv er det i Køb<strong>en</strong>havn langt bedre at være<br />
Hund <strong>en</strong>d Barn. Hund<strong>en</strong>e kan tumle sig som de vil, m<strong>en</strong> for Børn<strong>en</strong>e er alt<br />
forbudt. Ord<strong>en</strong>svedtægter <strong>og</strong> politipraksis har udviklet sig således, at<br />
Børneleg <strong>og</strong> Børnefærd saa at sige er blevet kriminel i alle former på Stad<strong>en</strong>s<br />
Grund. Hvis de Smaa ikke tér sig ganske som Voksne, naar de færdes på<br />
Gaderne, er der straks <strong>en</strong> Betj<strong>en</strong>t ved Haand<strong>en</strong> med et Forbud. Børn <strong>og</strong><br />
Politi, der ellers paa større Steder kommer saa godt ud af det med hinand<strong>en</strong>,<br />
staar her som fj<strong>en</strong>dtlige Parter, der g<strong>en</strong>sidig volder hinand<strong>en</strong> det størst<br />
mulige Besvær.<br />
B<strong>en</strong>dix, 1891
KILDE: KRØYER, BENT, KØBENHAVNS OFFENTLIGE LEGEPLADSER,1989<br />
Rigmor B<strong>en</strong>dix foresl<strong>og</strong>, at der blev etableret afgrænsede legepladser med græs,<br />
som børn<strong>en</strong>e kunne sidde <strong>og</strong> <strong>ligge</strong> på, grus <strong>og</strong> jord, som de kunne grave <strong>og</strong><br />
rode i, plads til at løbe <strong>og</strong> lege på <strong>og</strong> bænke til de mindre børn med barnepiger.<br />
En af h<strong>en</strong>des artikler om børn<strong>en</strong>es få legemuligheder i by<strong>en</strong> afsluttes med følg<strong>en</strong>de<br />
bemærkning: Natur<strong>en</strong> må de undvære – lad dem d<strong>og</strong> beholde leg<strong>en</strong> (B<strong>en</strong>dix,<br />
1890).<br />
I de kredse, der havde almindelig social forståelse, vakte Rigmor B<strong>en</strong>dix’<br />
artikler stor interesse, <strong>og</strong> i oktober 1890 inviterede hun <strong>en</strong> kreds af legepladsinteresserede<br />
til et møde i Håndværkerfor<strong>en</strong>ing<strong>en</strong> for at diskutere børns legemuligheder.<br />
Ved d<strong>en</strong> lejlighed udtalte forfatter<strong>en</strong> Sv<strong>en</strong> Lange meget profetisk:<br />
at d<strong>en</strong> Tid jo nok vilde komme, hvor man ikke ansaa det for det styggeligste<br />
Syn af Verd<strong>en</strong> at se <strong>en</strong> Plads med leg<strong>en</strong>de Børn, selvom ikke hvert af dem<br />
var fint.<br />
Siegumfeldt, 1988<br />
Mødet i Håndværkerfor<strong>en</strong>ing<strong>en</strong> blev n<strong>og</strong>le måneder s<strong>en</strong>ere fulgt op med dannels<strong>en</strong><br />
af Kjøb<strong>en</strong>havns Legepladsfor<strong>en</strong>ing. For<strong>en</strong>ing<strong>en</strong>s h<strong>en</strong>sigt var at forbedre<br />
børns legemuligheder dels ved at påpege myndighedernes (politiets) urimelige<br />
håndtering af børns leg på gader, torve, parker o.l., <strong>og</strong> dels ved at fremsætte<br />
krav til myndighederne om at stille arealer til rådighed for børns leg. D<strong>en</strong> officielle<br />
formålsparagraf lød således:<br />
For<strong>en</strong>ing<strong>en</strong> haar til Formaal at tilvejebringe tilfredsstill<strong>en</strong>de Legeforhold i<br />
Kjøb<strong>en</strong>havn. D<strong>en</strong> virker for dette Formaal dels ved at holde d<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tlige<br />
M<strong>en</strong>ings <strong>og</strong> Myndighedernes Interesse for dette Spørgsmaal vaag<strong>en</strong>, dels ved<br />
at lede <strong>og</strong> støtte Sag<strong>en</strong>s praktiske G<strong>en</strong>nemførelse.<br />
Kjøb<strong>en</strong>havns Legepladsfor<strong>en</strong>ings 1. årsberetning, 1892<br />
Idé<strong>en</strong> med at oprette <strong>en</strong> legepladsfor<strong>en</strong>ing var inspireret af ud<strong>en</strong>landske forhold.<br />
I mange af de europæiske storbyer (London, Paris, Amsterdam, Hamborg<br />
m.fl.) havde spørgsmålet om børns legemuligheder medført oprettelse af<br />
Kapelvej<strong>en</strong>s<br />
legeplads, 1890<br />
17
18<br />
<strong>en</strong> lang række legeplads-for<strong>en</strong>inger 1 , som med succes havde fået ændret myndighedernes<br />
tolerancetærskel over for børns leg på off<strong>en</strong>tlige steder, <strong>og</strong> som i<br />
samarbejde med de off<strong>en</strong>tlige myndigheder havde medvirket ved oprettelse af<br />
nye legepladser.<br />
Legepladsfor<strong>en</strong>ing<strong>en</strong> t<strong>og</strong> hurtigt kontakt til diverse myndigheder, <strong>og</strong> kort<br />
tid efter stillede Krigsministeriet et areal på Grønning<strong>en</strong> til rådighed for for<strong>en</strong>ing<strong>en</strong>,<br />
som dermed mindre <strong>en</strong>d et halvt år efter stiftels<strong>en</strong> kunne åbne sin<br />
første legeplads. D<strong>en</strong>ne blev i modsætning til de tidligere kommunale legepladser<br />
forsynet med gynger, vipper <strong>og</strong> balancebomme samt læskur <strong>og</strong> toilet (Krøyer,<br />
1989). Endvidere kom legeplads<strong>en</strong> som d<strong>en</strong> første til at fungere under opsyn,<br />
<strong>og</strong> hermed fik legepladserne sin første ‘legepladstante’.<br />
Idé<strong>en</strong> med at etablere opsyn på legepladserne, som blev mere <strong>og</strong> mere almindeligt<br />
ved off<strong>en</strong>tlige legepladser de efterfølg<strong>en</strong>de år, var affødt af <strong>en</strong> række<br />
kritiske bemærkninger, der fremkom i forbindelse med Legepladsfor<strong>en</strong>ing<strong>en</strong>s<br />
agitation for flere off<strong>en</strong>tlige legepladser.<br />
Det var borgerskabets forældre, som var bekymrede for at lade deres børn<br />
lege med det dårlige selskab. Som Rigmor B<strong>en</strong>dix udtrykte det:<br />
Man er bange for at lade sine Børn lege i Have samm<strong>en</strong> med Børn, man<br />
ikke kj<strong>en</strong>der, <strong>og</strong> af hvem de muligvis kunne lære n<strong>og</strong>et slet.<br />
B<strong>en</strong>dix, 1891<br />
Rigmor B<strong>en</strong>dix anså d<strong>en</strong>ne kritik for helt urimelig, idet:<br />
D<strong>en</strong> kom fra Forældre, der <strong>en</strong>t<strong>en</strong> selv kunne gaa med deres Børn eller<br />
kunne s<strong>en</strong>de <strong>en</strong> Barnepige med dem. En Moder maa kunne gaa eller sidde<br />
<strong>og</strong> paase, at Børn<strong>en</strong>e lege der, hvor de maa, <strong>og</strong> med hvem de maa; anvise<br />
dem Omraader, der ikke allerede ere optagne, <strong>og</strong> værne dette mod Overgreb.<br />
B<strong>en</strong>dix, 1891<br />
Selvom Rigmor B<strong>en</strong>dix let irriteret v<strong>en</strong>dte sig mod d<strong>en</strong>ne forældrekritik, var<br />
det d<strong>og</strong> ikke <strong>en</strong> fremmed tanke for Legepladsfor<strong>en</strong>ing<strong>en</strong>, at de off<strong>en</strong>tlige legepladser<br />
skulle være under opsyn. Fra udlandet havde man k<strong>en</strong>dskab til, at hvis<br />
opsynet var af <strong>en</strong> bestemt karakter, ville legepladserne:<br />
blive til mere <strong>en</strong>d fornøjelse, mere <strong>en</strong>d sundhed. De ville blive et opdragelsesmiddel<br />
for børn (...) Det er d<strong>en</strong>ne side af Sag<strong>en</strong>, som man må kunne<br />
samle de konservativeste Elem<strong>en</strong>ter om samm<strong>en</strong> med de mest fremskredne.<br />
Thi Alle kunne vist blive <strong>en</strong>ige om, at der blandt Gadeungdomm<strong>en</strong> ofte<br />
hersker <strong>en</strong> Raahed, som man ikke gjøre sig Umage nok at få bugt med (...).<br />
Og i dette discipliner<strong>en</strong>de Opdragelsesarbejde kan Ing<strong>en</strong> hjælpe bedre <strong>en</strong>d<br />
vore Lærere <strong>og</strong> Lærerinder.<br />
B<strong>en</strong>dix, 1891<br />
1. I England Metropolitan Public Gard<strong>en</strong>s Association (1880)<br />
<strong>og</strong> i Frankrig Ligne Nationale de l’Education physique (1888).
Erfaringer fra udlandet viste, at ansættelse af opsynsmænd/kvinder på legepladserne<br />
kunne forhindre Tyranni <strong>og</strong> slet Opførsel, hvis opsynet var i stand til:<br />
at hjælpe Børn<strong>en</strong>e tilrette med Leg<strong>en</strong> <strong>og</strong> undervise dem i Begyndelsesgrund<strong>en</strong>e<br />
til Legemsøvelser.<br />
B<strong>en</strong>dix, 1891<br />
For Kjøb<strong>en</strong>havns Legepladsfor<strong>en</strong>ing blev det ud over oprettelse af legepladser<br />
i by<strong>en</strong>s forskellige kvarterer derfor <strong>og</strong>så et spørgsmål om at skabe legepladser<br />
med et bestemt pædag<strong>og</strong>isk indhold, som efter Legepladsfor<strong>en</strong>ing<strong>en</strong>s m<strong>en</strong>ing<br />
kunne sikres ved et kvalificeret opsyn på legepladserne.<br />
LEGEPLADSER VED SKOLERNE<br />
Ind<strong>en</strong> for skoleverd<strong>en</strong><strong>en</strong> var der stærke kræfter, som arbejdede for at indføre<br />
ordnede lege <strong>og</strong> boldspil i folkeskol<strong>en</strong>. Disse skolefolk havde til de ordnede lege<br />
<strong>og</strong> boldspil brug for etablering af pladser på eller nær ved skolerne. Der var<br />
således samm<strong>en</strong>fald<strong>en</strong>de interesser i forhold til n<strong>og</strong>le g<strong>en</strong>erelle ønsker om at<br />
etablere legepladser med pædag<strong>og</strong>isk indhold <strong>og</strong> <strong>en</strong> gruppe skolelæreres ønske<br />
om at skabe et alternativ til d<strong>en</strong> eksister<strong>en</strong>de gymnastik i skol<strong>en</strong>.<br />
Som <strong>en</strong> konsekv<strong>en</strong>s af disse forhold blev der på initiativ af Legepladsfor<strong>en</strong>ing<strong>en</strong><br />
rettet h<strong>en</strong>v<strong>en</strong>delse til Kultusministeriet, som 31. august 1896 uds<strong>en</strong>dte<br />
et cirkulære om indførelse af ordnede lege for folkeskol<strong>en</strong>s børn.<br />
Flere steder i landet blev der oprettet lokale legepladsfor<strong>en</strong>inger, som ved<br />
pression over for kommune <strong>og</strong> i samarbejde med andre instanser fik etableret<br />
legepladser, <strong>og</strong> hvor legepladsfor<strong>en</strong>ingerne efterfølg<strong>en</strong>de stod som arrangører<br />
af ordnede lege <strong>og</strong> boldspil i børn<strong>en</strong>es fritid.<br />
Udvalget for Danske Skolebørns Fælleslege virkede som <strong>en</strong> selvstændig<br />
organisation parallelt med Legepladsfor<strong>en</strong>ing<strong>en</strong> <strong>og</strong> fungerede frem til midt<strong>en</strong><br />
af 1930’erne, hvor udvalget med Skolelov<strong>en</strong> af 1937 blev overflødiggjort. Med<br />
d<strong>en</strong>ne lov blev det påbudt at anlægge bold- <strong>og</strong> idrætsplads ved alle landets<br />
skoler.<br />
For<strong>en</strong>ing<strong>en</strong> fik d<strong>og</strong> ved flere lejligheder d<strong>en</strong> funktion at være behjælpelig<br />
med råd <strong>og</strong> vejledning ved oprettelse af mindre legepladser i <strong>en</strong> række boligområder,<br />
<strong>og</strong> der blev <strong>en</strong>dvidere indledt et samarbejde med Dansk Idræts-Forbund<br />
i forsøg på at styrke kamp<strong>en</strong> for flere lege- <strong>og</strong> idrætspladser.<br />
STANDARDLEGEPLADSEN<br />
Som tidligere nævnt havde Kjøb<strong>en</strong>havns Legepladsfor<strong>en</strong>ing i 1892 på Grønning<strong>en</strong><br />
oprettet d<strong>en</strong> første legeplads med legeredskaber, <strong>og</strong> de efterfølg<strong>en</strong>de år<br />
blev det mere <strong>og</strong> mere almindeligt at forsyne legepladserne med gynger, vipper,<br />
bukke, balance-bomme, kolbøttestænger <strong>og</strong> sandkasser. På nær sandkass<strong>en</strong><br />
var de øvrige legeredskaber meget inspireret af 1800-tallets filantropiske<br />
gymnastikplads.<br />
19
20<br />
Sandlegeplads på<br />
Christianshavns<br />
Vold, 1908<br />
Sandkasseidé<strong>en</strong>, <strong>en</strong> videreudvikling af sand- <strong>og</strong> grusbunk<strong>en</strong>, var importeret fra<br />
London <strong>og</strong> andre europæiske storbyer, hvor man havde lign<strong>en</strong>de indretninger.<br />
Sandkass<strong>en</strong> var et forsøg på at omforme <strong>en</strong> traditionel børneleg i by<strong>en</strong> – leg i<br />
r<strong>en</strong>dest<strong>en</strong> <strong>og</strong> grusbunker – til <strong>en</strong> mere r<strong>en</strong>lig <strong>og</strong> derved civiliseret aktivitet<br />
(Coninck-Smith, 1990a).<br />
Første gang sandkass<strong>en</strong> blev etableret var i 1908 i forbindelse med oprettels<strong>en</strong><br />
af <strong>en</strong> legeplads på Christianshavns Vold. Initiativet til legeplads<strong>en</strong> udsprang<br />
fra Komitee for Legeplads<strong>en</strong> paa Christianshavns Vold, hvis dynamo var<br />
cand. phil. Hans Dragehjelm, lærer på Christianshavns Skole.<br />
Oprindelig var sandkass<strong>en</strong> tænkt som et tilbud til skol<strong>en</strong>s elever, m<strong>en</strong> det<br />
viste sig hurtigt, at de især tiltrak de mindre børn. Det blev derfor nødv<strong>en</strong>digt<br />
at overveje, hvad de større børn skulle foretage sig ud over ordnede lege <strong>og</strong><br />
boldspil. Og her kom de øvrige legeredskaber ind i billedet (Coninck-Smith,<br />
1990a).<br />
Hans Dragehjelm fik stor betydning for de komm<strong>en</strong>de års indretning af<br />
legepladser.<br />
Samm<strong>en</strong> med kommunelærer Kr. J<strong>en</strong>s<strong>en</strong> agiterede han kraftigt for at forsyne<br />
by<strong>en</strong>s spartansk udstyrede legepladser med sandkasse <strong>og</strong> legeredskaber. Køb<strong>en</strong>havns<br />
Kommune valgte på forsøgsbasis at opstille sandkasse <strong>og</strong> legeredskaber<br />
på legeplads<strong>en</strong> ved Hans Tavs<strong>en</strong>s Gades Skole. Forsøget blev så vellykket, at<br />
kommun<strong>en</strong>s øvrige legepladser <strong>og</strong> andre off<strong>en</strong>tlige legepladser de efterfølg<strong>en</strong>de<br />
år blev indrettet på tilsvar<strong>en</strong>de måde.<br />
Hermed var grundlaget lagt for d<strong>en</strong> legepladsidé, som kom til at gå under<br />
navnet Standardlegeplads<strong>en</strong>, som Dragehjelm selv døbte d<strong>en</strong>. Standardlegeplads<strong>en</strong><br />
skulle iflg. Dragehjelm opfylde børn<strong>en</strong>es g<strong>en</strong>nemsnitlige – for ikke at sige<br />
optimale – legebehov.<br />
I 1917 udgav Dansk Idræts-Forbund <strong>en</strong> vejledning med titl<strong>en</strong> Børnelegepladser<br />
– Anlæg, Redskaber, Drift, Legeledere, <strong>og</strong> i 1918 uds<strong>en</strong>dte Ind<strong>en</strong>rigsministeriet<br />
et cirkulære til amter <strong>og</strong> købstæder om børnelegepladser. Begge<br />
publikationer blev skrevet af Dragehjelm <strong>og</strong> er vejledninger i indretning af<br />
standardlegeplads<strong>en</strong>. I førstnævnte publikation skriver han bl.a.:<br />
KILDE: DRAGEHJELM, HANS, BARNETS LEG I SANDET, 1909
Redskaberne <strong>skal</strong> være underhold<strong>en</strong>de <strong>og</strong> saaledes indrettede <strong>og</strong> opstillede, at<br />
Børn kan komme til hurtig efter hinand<strong>en</strong>. Det er Børnelegeplads<strong>en</strong>s<br />
Mission at skaffe stor Adspredelse paa <strong>en</strong> forholdsvis lille Plads, <strong>og</strong> for <strong>en</strong><br />
besked<strong>en</strong> Udgift. Redskaberne <strong>skal</strong> være simple <strong>og</strong> solide, saa de nemt holdes<br />
i ord<strong>en</strong>.<br />
Dragehjelm, 1917<br />
BOLIGERNES LEGEPLADSER<br />
Bolignød<strong>en</strong> især i de større byer, der fulgte i kølvandet på 1. verd<strong>en</strong>skrig, betød,<br />
at parcelhusbyggeriet, som hidtil havde været d<strong>en</strong> overvej<strong>en</strong>de boligform,<br />
blev afløst af etagebyggeriet.<br />
Mange boligselskaber <strong>og</strong> arkitekter havde forståelse for boligmiljøets betydning<br />
for beboernes velværd <strong>og</strong> trivsel, <strong>og</strong> ved mange etageboliger blev der<br />
anlagt gårdhaveanlæg med træer, buske, blomster <strong>og</strong> græs. Til børn<strong>en</strong>e etableredes<br />
mindre arealer med sandkasse <strong>og</strong> evt. <strong>en</strong> gynge. Særlige spænd<strong>en</strong>de ude-<br />
KILDE: DRAGEHJELM, HANS, BØRNLEGEPLADSENS ANLÆG, 1935<br />
21<br />
Eksempler fra<br />
standardlegeplads<strong>en</strong>
22<br />
miljøer <strong>og</strong> legepladser for børn blev det d<strong>og</strong> sjæld<strong>en</strong>t. Fra d<strong>en</strong>ne periode stammer<br />
det velk<strong>en</strong>dte skilt: Al støj<strong>en</strong>de leg <strong>og</strong> boldspil forbudt.<br />
Selvom om Byplanlov<strong>en</strong> af 1938 faktisk forpligtede kommunerne til at<br />
sikre arealer til rekreation, fritidsliv <strong>og</strong> leg, så var etablering af legepladser meget<br />
afhængig af, om der i de <strong>en</strong>kelte kommunalbestyrelser <strong>og</strong> blandt kommun<strong>en</strong>s<br />
indbyggere var forståelse for at opfylde børn<strong>en</strong>es legebehov. I byggelovgivning<strong>en</strong><br />
blev der stillet krav til bygge- <strong>og</strong> boligselskaberne om, at der ved alle<br />
nye boligbebyggelser skulle reserveres <strong>og</strong> anlægges pass<strong>en</strong>de arealer for beboernes<br />
daglige ophold <strong>og</strong> rekreation.<br />
PARKPOLITIK OG LEGEPLADSER<br />
Det var ikke kun i de større byer, at der skete by- <strong>og</strong> boligmæssige forandringer.<br />
Også i landets købstæder <strong>og</strong> s<strong>og</strong>ne skete der <strong>en</strong> stig<strong>en</strong>de urbanisering <strong>og</strong><br />
industrialisering, som gjorde det påtræng<strong>en</strong>de at forholde sig til d<strong>en</strong>ne nye<br />
udvikling. I d<strong>en</strong> anledning <strong>og</strong> som <strong>en</strong> hils<strong>en</strong> <strong>og</strong> påmindelse til landets d<strong>en</strong>gang<br />
1400 s<strong>og</strong>nekommuner udgav Dansk Byplanlaboratorium i 1931 b<strong>og</strong><strong>en</strong> PARK-<br />
POLITIK i s<strong>og</strong>n <strong>og</strong> købstad skrevet af havearkitekt C.Th. Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>. I forordet<br />
til b<strong>og</strong><strong>en</strong> skrev davær<strong>en</strong>de formand for Dansk Byplanlaboratorium Kaj H<strong>en</strong>driks<strong>en</strong>:<br />
Det er derfor Byplanlaboratoriets Haab, at d<strong>en</strong>ne lille B<strong>og</strong> rundt om i<br />
Kommunalraad<strong>en</strong>e maa vække Interesse for begrebet ‘Parkpolitik’, der<br />
rummer saa vidtrækk<strong>en</strong>de <strong>og</strong> samfundsvigtige Dispositioner. Og at saadan<br />
Parkpolitik maa blive til Gavn <strong>og</strong> Glæde for Børn, Unge <strong>og</strong> Gamle paa <strong>en</strong> i<br />
bedste Forstand moderne, sund <strong>og</strong> demokratisk Maade, det vil sige i <strong>en</strong><br />
jævn, praktisk Form. P<strong>en</strong>ge udgivne til Legepladser, Sportspladser, Koloni<strong>og</strong><br />
Parcelhaver, <strong>og</strong> til befolkning<strong>en</strong>s Adgang til Strand <strong>og</strong> Skov, mindsker<br />
Udgifterne til Sygehuse <strong>og</strong> Fænglser, ja giver maaske Daler for Skilling.<br />
Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, 1931<br />
C.Th. Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>’s b<strong>og</strong> blev et vigtigt indlæg i debatt<strong>en</strong> om udformning af byernes<br />
<strong>og</strong> købstædernes planlægning af de rekreative udearealer. Han lægger i<br />
b<strong>og</strong><strong>en</strong> meg<strong>en</strong> vægt på, at der skabes gode legemuligheder for børn <strong>og</strong> er meget<br />
skrap i sin kritik af de eksister<strong>en</strong>de forhold.<br />
Desværre er det umuligt at opgøre, hvor mange m<strong>en</strong>nesker der ødelægges,<br />
fordi de i barndomm<strong>en</strong> ikke havde andet friluftssted <strong>en</strong>d gad<strong>en</strong> <strong>og</strong> <strong>en</strong><br />
solfattig gård, der ikke gav d<strong>en</strong> ringeste mulighed for fantasi eller virketrang,<br />
m<strong>en</strong> d<strong>en</strong>, der tænker sig <strong>en</strong> smule om, aner gys<strong>en</strong>de et værdispild af<br />
d<strong>en</strong> sørgeligste art (...). Der <strong>skal</strong> børn<strong>en</strong>es sag tales så stærkt som det er<br />
muligt. Der er <strong>en</strong>ighed om, at børn<strong>en</strong>e ikke <strong>skal</strong> sulte eller fryse, m<strong>en</strong> de må<br />
heller ikke mangle de ydre betingelser for udvikling <strong>og</strong> åndelig vækst. Det er<br />
i d<strong>en</strong>ne forbindelse vanskeligt at tilbageholde sin forundring over, at byernes<br />
forskønnelsesfor<strong>en</strong>inger i så ringe grad tager sig af børn<strong>en</strong>es sag, de agiterer
kun imod skilte <strong>og</strong> for bænke, bevaring af udsigter, gamle huse, gamle træer<br />
<strong>og</strong> alle d<strong>en</strong> slags rosværdige formål, der d<strong>og</strong> er af langt mindre betydning<br />
<strong>en</strong>d dette at skaffe etageboligernes børn d<strong>en</strong> bedst mulige adgang til leg <strong>og</strong><br />
tummel i frisk luft.<br />
Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, 1931<br />
C.Th. Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong> betragtede nærmest børnelegeplads<strong>en</strong> som det første <strong>og</strong> vigtigste<br />
punkt i byernes parkpr<strong>og</strong>ram. For ham var det vigtigt, at der var legepladser<br />
i umiddelbar nærhed af boligerne. Han ønskede langt flere legepladser<br />
i provinsbyerne <strong>og</strong> anså det for tankeløshed, at dette ikke var tilfældet:<br />
D<strong>en</strong> tankeløshed, hvormed der er bygget karreer ud<strong>en</strong> mindste h<strong>en</strong>syn til<br />
d<strong>en</strong> opvoks<strong>en</strong>de slægt er simpelth<strong>en</strong> forfærd<strong>en</strong>de. Drejer det sig om opførelse<br />
af svinestalde regnes der d<strong>og</strong> med <strong>en</strong> vis ud<strong>en</strong>omsplads til dyr<strong>en</strong>e, i vores<br />
byers dårligste byggeri er der overhovedet ikke regnet med, at børn<strong>en</strong>e <strong>skal</strong><br />
opholde sig i fri luft.<br />
Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, 1931<br />
Ifølge C.Th. Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong> burde der ved <strong>en</strong>hver større boligkarré være <strong>en</strong> mark<br />
med skov <strong>og</strong> strand, hvor børn kunne tumle sig, <strong>og</strong> legepladserne kunne efter<br />
hans m<strong>en</strong>ing slet ikke blive for store. Det var bedre, at arealet var stort frem<br />
for kostbart udstyret.<br />
Børn kan lege storartet på ubebyggede grunde, <strong>og</strong> foretrækker vel eg<strong>en</strong>tlig de<br />
primitive muligheder for det, der særlig er indrettet til deres leg <strong>og</strong> fornøjelse.(...)<br />
Herhjemme giver udstyret sjæld<strong>en</strong>t indtryk af større opfindsomhed.<br />
Vore legepladser er simpelth<strong>en</strong> grusede pladser med <strong>en</strong> vippe <strong>og</strong> <strong>en</strong> gynge,<br />
samt <strong>en</strong> mindre sandkasse. Disse sidste er sikkert udmærkede for så vidt,<br />
m<strong>en</strong> de er ikke særlig hygiejniske, fordi der gerne er alt for mange børn i de<br />
små kasser. Det er ikke nok med et par læs sand. Der bør ikke være tale om<br />
så <strong>og</strong> så mange kvadratmeter, m<strong>en</strong> om så <strong>og</strong> så mange hundrede kvadratmeter<br />
af <strong>en</strong> ord<strong>en</strong>tlig dybde.<br />
Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, 1933<br />
Ud over masser af sand skulle børns legeområder iflg. C.Th. Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong> <strong>og</strong>så<br />
bestå af græsarealer <strong>og</strong> muligheder for leg med vand. Sand, græs <strong>og</strong> vand var<br />
de tre ting, som C.Th. Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong> m<strong>en</strong>te måtte være et minimumskrav til <strong>en</strong>hver<br />
legeplads for børn. M<strong>en</strong> dermed var mulighederne ikke udtømte. Han<br />
havde i udlandet set, hvordan man f.eks. i <strong>en</strong>gelske parker havde ladet fældede<br />
træer blive ligg<strong>en</strong>de, så børn kunne lege med dem <strong>og</strong> havde konstateret, at<br />
d<strong>en</strong> vippe, som børn<strong>en</strong>e selv danner sig af et tilfældigt bræt lagt over d<strong>en</strong><br />
faldne kæmpes stamme, er anderledes spænd<strong>en</strong>de <strong>en</strong>d d<strong>en</strong> kommunale<br />
tømrers vippe.<br />
Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, 1933<br />
23
24<br />
C.Th. Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong> havde <strong>og</strong>så set, at der altid lå ledige jordstykker rundt om i<br />
byerne <strong>og</strong> m<strong>en</strong>te, det var oplagt at udnytte dem på <strong>en</strong> måde, så børn kunne<br />
komme til at grave huler, opsætte telte, anlægge haver osv. I sin b<strong>og</strong> PARK-<br />
POLITIK i s<strong>og</strong>n <strong>og</strong> købstad slutter C.Th. Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong> sit afsnit om legepladser med<br />
de k<strong>en</strong>dte ord:<br />
Måske kunne vi forsøge at indrette <strong>en</strong> slags skrammellegepladser på pass<strong>en</strong>de<br />
<strong>og</strong> ret storer arealer, hvor børn<strong>en</strong>e fik lov at udnytte gamle biler, papkasser,<br />
kvas <strong>og</strong> d<strong>en</strong> slags ting. Det er jo muligt, at der måtte opsyn til, både for at<br />
hindre alt for slemme udslag af ufordragelighed <strong>og</strong> for at afbøde mulighederne<br />
for, at børn<strong>en</strong>e kommer til skade. Rimeligvis er et sådant opsyn d<strong>og</strong><br />
ikke nødv<strong>en</strong>digt.<br />
Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, 1933<br />
Der skulle gå 12 år før C.Th. Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>s idé om skrammellegepladser blev realiseret.<br />
I august 1943 blev d<strong>en</strong> første skrammellegeplads anlagt i Emdrup,<br />
Køb<strong>en</strong>havn.<br />
Skrammellegeplads<strong>en</strong> i Emdrup<br />
KILDE: FESTSKRIFT 1943 - 1968
BOLIGBYGGERI, TRAFIK OG LEGESTEDER<br />
1930’ernes <strong>og</strong> 1940’ernes boligbyggeri i byerne led af alvorlige mangler, når det<br />
drejede sig om befolkning<strong>en</strong>s rekreative muligheder. Et særligt problem var de<br />
trafikale forhold, som betød, at befolkning<strong>en</strong>s <strong>og</strong> især børn<strong>en</strong>es mulighed for<br />
at b<strong>en</strong>ytte parker <strong>og</strong> andre rekreative anlæg var blevet meget begrænset (Mygind,<br />
1949).<br />
Kritikk<strong>en</strong> blev ikke mindre med det hastigt opførte boligbyggeri efter krig<strong>en</strong>,<br />
hvor bestræbelserne først <strong>og</strong> fremmest drejede sig om at producere lejligheder<br />
i så stort et antal som muligt for at afhjælpe mangl<strong>en</strong> på lejligheder. En<br />
markant skikkelse ind<strong>en</strong> for d<strong>en</strong> kritiske arkitektstand var havearkitekt Erik<br />
Mygind. Han skrev bl.a.:<br />
I de nye kvarterer er der kommet lys <strong>og</strong> luft mellem hus<strong>en</strong>e, der er kommet<br />
blomster <strong>og</strong> græs, m<strong>en</strong> bebyggelserne planlægges stadig for de voksne, for at se<br />
pæne ud, for at være herskabelige. Man tænker i pæne kik <strong>og</strong> landskabelige<br />
motiver eller bare i kroner <strong>og</strong> ører, m<strong>en</strong> ikke i liv <strong>og</strong> leg. Fejl<strong>en</strong> er, at de<br />
voksne ikke er indstillet på at ofre n<strong>og</strong>et virkeligt på børn<strong>en</strong>e, det er der<br />
ikke tradition for. Legeplads<strong>en</strong> betragtes som et nødv<strong>en</strong>digt onde, <strong>og</strong> som et<br />
sådant reduceres d<strong>en</strong> til det mindst mulige. Man sætter lidt legeredskaber op<br />
for at have samvittighed<strong>en</strong> i ord<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> man sætter sig ikke ind i, hvad det<br />
er, børn<strong>en</strong>e behøver.<br />
Mygind, 1951<br />
Ud over kritik af boligbyggeriet <strong>og</strong> dets mangl<strong>en</strong>de rekreative muligheder var<br />
1950’erne <strong>og</strong>så præget af bekymring for d<strong>en</strong> hastigt voks<strong>en</strong>de trafik, der gjorde<br />
det farligt at være barn i byerne. Selvom antallet af legepladser havde været<br />
stærkt stig<strong>en</strong>de i første halvdel af 1900-tallet, var der stadig mange børn <strong>og</strong><br />
unge, som brugte gad<strong>en</strong> som legeplads. I forordet til et skrift om børnelegepladser<br />
af stadsgartner J. Bergmann skriver davær<strong>en</strong>de justitsminister Hans<br />
Hækkerup:<br />
I de sidste årtier navnlig i år<strong>en</strong>e efter krig<strong>en</strong> er antallet af motorkøretøjer<br />
her i landet vokset i omfang, man på forhånd næppe havde forestillet sig<br />
muligt.(...) Bekæmpels<strong>en</strong> af trafikulykkerne er blevet <strong>en</strong> samfundsopgave af<br />
største betydning. Alt for ofte sker det, at børn, der leger under leg, er<br />
kommet ud på køreban<strong>en</strong>, bliver dræbt eller alvorlig kvæstet i trafikk<strong>en</strong>.<br />
Som led i kamp<strong>en</strong> mod færdselsulykkerne er det derfor af største vigtighed så<br />
vidt muligt at undgå, at børn<strong>en</strong>es leg foregår på gader <strong>og</strong> veje (...). Det er<br />
således af allerstørste betydning, at der anlægges h<strong>en</strong>sigtsmæssige legepladser,<br />
hvor børn<strong>en</strong>e kan udfolde sig under trygge <strong>og</strong> sunde forhold.<br />
Bergmann, 1956<br />
25
26<br />
Børne<strong>idrætslegeplads</strong><br />
BØRNEIDRÆTSPLADSER<br />
Bekymring<strong>en</strong> for børns mangl<strong>en</strong>de legemuligheder kom <strong>og</strong>så til udtryk hos<br />
Dansk Idræts-Forbund, som i 1956/57 nedsatte et udvalg for børne<strong>idrætslegeplads</strong>er.<br />
Børneidrætsudvalgets h<strong>en</strong>sigt var at overbevise idrætsfolk, kommuner,<br />
boligfor<strong>en</strong>inger, børne- <strong>og</strong> ungdomsinstitutioner, arkitekter <strong>og</strong> forældre<br />
om, hvor <strong>og</strong> hvorledes der kunne dyrkes motionspræget, leglign<strong>en</strong>de idræt på<br />
selv små arealer <strong>og</strong> med begrænsede anlægsudgifter. Udvalgets formål var dels<br />
at udføre gratis rådgivning af teknisk-pædag<strong>og</strong>isk karakter <strong>og</strong> dels:<br />
at åbne andres blik for, hvor lidt plads man ofte kan nøjes med <strong>og</strong> alligevel<br />
få både god <strong>og</strong> fornøjelig motion, hvis arealet indrettes h<strong>en</strong>sigtsmæssigt<br />
m.h.t. overflade, rekvisitter, <strong>og</strong> evt. hegning <strong>og</strong><br />
at ori<strong>en</strong>tere om de mange nye sportslige muligheder, der findes, hvis man er<br />
opmærksom på de populære <strong>og</strong> folkelige spil med små arealkrav.<br />
Bertram, 1956<br />
Udvalget m<strong>en</strong>te, at man var nået ret langt med h<strong>en</strong>syn til skabels<strong>en</strong> af forskellige<br />
former for legepladser til små børn, m<strong>en</strong>s de større børns behov var skudt<br />
lidt i baggrund<strong>en</strong>. Det var her, at børne<strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> i højere grad kunne<br />
komme ind i billedet.<br />
KILDE: BØRNEIDRÆTSLEGEPLADSER,1956
Ifølge børneidrætsudvalget var definition<strong>en</strong> på <strong>en</strong> børne<strong>idrætslegeplads</strong> et<br />
rekreativt, mindre areal indrettet til leglign<strong>en</strong>de idræt for børn <strong>og</strong> unge. En<br />
børne<strong>idrætslegeplads</strong> skulle således hverk<strong>en</strong> være <strong>en</strong> idrætsplads i almindelig<br />
forstand eller <strong>en</strong> legeplads i sædvanlig betydning; m<strong>en</strong> måske <strong>en</strong> kombination<br />
af begge dele.<br />
Selvom udvalget i princippet m<strong>en</strong>te, at udformning af nye børne<strong>idrætslegeplads</strong>er<br />
i de fleste tilfælde blot krævede lidt fantasi <strong>og</strong> <strong>en</strong>ergi, undlod de<br />
ikke at komme med n<strong>og</strong>le konkrete råd <strong>og</strong> idéer:<br />
Hegning er ofte nødv<strong>en</strong>dig specielt til boldspil <strong>og</strong> især nær huse <strong>og</strong> veje. Et<br />
effektivt højt trådhegn kan muliggøre boldspil på mindre friarealer, der<br />
ellers ville være uegnede dertil.<br />
And<strong>en</strong> beskyttelse mod – eller af – omgivelserne kan opnås ved beplantning<br />
omkring banerne, eller ved omgiv<strong>en</strong>de jordvolde (overskudsjord ved byggeri)<br />
eller ved plads<strong>en</strong>s placering i forsænket terræn. Området kan tænkes suppleret<br />
med læhuse eller halvtage, variationerne er mange.<br />
Bertram, 1956<br />
I 1968 udgav børneidrætsudvalget <strong>en</strong> mindre pjece om børne<strong>idrætslegeplads</strong>er,<br />
hvor man i store træk g<strong>en</strong>giver de samme synspunkter, som blev formuleret ti<br />
år før. Et udtryk for at behovet for flere børneidrætspladser stadig var aktuelt.<br />
NYE UDENDØRS IDRÆTSANLÆG<br />
Situation<strong>en</strong> ændrede sig ikke radikalt op g<strong>en</strong>nem 1970’erne <strong>og</strong> 1980’erne. Og<br />
i forbindelse med d<strong>en</strong> idrætspolitiske debat <strong>og</strong> kritik i 1980’erne blev der atter<br />
sat fokus på behovet for at skabe <strong>og</strong> udvikle nye dec<strong>en</strong>trale <strong>og</strong> fleksible<br />
ud<strong>en</strong>dørs idrætsanlæg. Det medførte, at Kulturministeriet i 1989 af dets tipsmidler<br />
oprettede <strong>en</strong> idrætspulje, hvis formål blandt andet var at støtte mindre<br />
ud<strong>en</strong>dørs idrætsanlæg i lokalområdet.<br />
Det er disse anlæg, som i dag går under betegnels<strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>er. Og<br />
det er disse typer af pladser til leg <strong>og</strong> idræt, de næste kapitler handler om.<br />
27
28<br />
Litteratur<br />
Bertram, Viggo (1956). Børneidrætspladser, Danmarks Idræts-Forbund.<br />
Bergmann, Jacob (1956). Børnelegepladser, Fællesrådet for havekultur <strong>og</strong> landskabsgartneri,<br />
skrift nr. 7.<br />
B<strong>en</strong>dix, Rigmor (1890). Hvor skulle vore Børn lege, Berlingske Tid<strong>en</strong>de.<br />
B<strong>en</strong>dix, Rigmor (1891). Om legepladser, Berlingske Tid<strong>en</strong>de.<br />
Christ<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, Christian (1976). En rabarberdr<strong>en</strong>g vokser op, Bind 1.<br />
Coninck-Smith, Ning de (1990a). Byplan set fra knæhøjde 1830-1920, i Seminar om<br />
Børn &Pædag<strong>og</strong>er i histori<strong>en</strong>, BUPL.<br />
Coninck-Smith, Ning de (1990b). Legepladser <strong>og</strong> byudvikling i Køb<strong>en</strong>havn<br />
1830 -1930, I: At lære <strong>og</strong> være – i hvilke rammer, Kr<strong>og</strong>hs forlag.<br />
Dansk Idræts-Forbund (1968). Børneidrætspladser.<br />
Dragehjelm, Hans (1909). Barnets leg i Sandet.<br />
Dragehjelm, Hans (1917). Børneidrætspladser. Anlæg, Redskaber, Drift, Legeledere.<br />
Særtryk af Dansk Idræts-Forbunds Aarsberetning 1916. DIF.<br />
Dragehjelm, Hans (1935). Børnelegeplads<strong>en</strong>s anlæg, redskaber <strong>og</strong> drift – Standardlegeplads<strong>en</strong>,<br />
Udvidet særtryk af Købstadsfor<strong>en</strong>ing<strong>en</strong>s tidsskrift, Eget Forlag.<br />
Dragehjelm, Hans (1944). Om Legepladser, Gartnertid<strong>en</strong>de s. 301-04.<br />
Eichberg, H<strong>en</strong>ning <strong>og</strong> Jespers<strong>en</strong>, Ejgil (1986). De grønne bølger, forlaget<br />
Bavnebakke.<br />
GutsMuths, J.F.C. (1970). Gymnastik für die Jug<strong>en</strong>d, 2 opl. Ny udgave af Hans<br />
Groll.<br />
Knuds<strong>en</strong>, Frederik (1918). Lege <strong>og</strong> Boldspil, Gyld<strong>en</strong>dal.<br />
Korsgaard, Ove (1982). Kamp<strong>en</strong> om kropp<strong>en</strong>, Gyld<strong>en</strong>dal.<br />
Krøyer, B<strong>en</strong>t (1989). Histori<strong>en</strong> om Køb<strong>en</strong>havns off<strong>en</strong>tlige legepladser, Stadsgartner<strong>en</strong>s<br />
kontor <strong>og</strong> Stadsing<strong>en</strong>iør<strong>en</strong>s direktorat.<br />
Legepladsfor<strong>en</strong>ing<strong>en</strong> i Kjøb<strong>en</strong>havn (1892 <strong>og</strong> 1896). Aarsberetninger. Køb<strong>en</strong>havn.<br />
Lyngsgård, Hans (1990). Idrætt<strong>en</strong>s rum, Borg<strong>en</strong>.<br />
Morville, Jeanne (1969b). Planlægning af børns udemiljø i etageboligområder, Stat<strong>en</strong>s<br />
Byggeforskningsinstitut.<br />
Rasmuss<strong>en</strong>, Birthe Ludovica (1990). På legeplads<strong>en</strong>, i Sid<strong>en</strong> Saxo, nr. 2.<br />
Schytte, B<strong>en</strong>ny (1994). PLADS TIL LEG – om d<strong>en</strong> danske legepladsbevægelse,<br />
Kultursociolol<strong>og</strong>isk Institut.<br />
Siegumfeldt, Max (1988). Foredrag indspillet på video inkl. manuskript, Dansk<br />
Legeplads Selskab.<br />
Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, C.Th. (1931). PARKPOLITIK i s<strong>og</strong>n <strong>og</strong> købstad, Gyld<strong>en</strong>dal, Nordisk<br />
Forlag.<br />
Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, C.Th. (1945). Et legepladspr<strong>og</strong>ram, i Havekunst nr. 2, Køb<strong>en</strong>havn.
En <strong>idrætslegeplads</strong> <strong>skal</strong><br />
<strong>ligge</strong> i vej<strong>en</strong>!<br />
En <strong>idrætslegeplads</strong> <strong>skal</strong> <strong>ligge</strong> i vej<strong>en</strong>, så vi får lyst til at bruge dem. Og når<br />
først et par stykker går i gang med at spille, kommer der hurtigt flere til.<br />
Steff<strong>en</strong> Mossin, 1993<br />
KRITIK AF IDRÆTTENS RUM<br />
Fra start<strong>en</strong> af 1980’erne var idrætt<strong>en</strong> præget af diskussioner, kritik <strong>og</strong> nytænkning.<br />
Ændringer i idrætsdeltagels<strong>en</strong>, nye idrætsaktiviteter, nye målgrupper,<br />
behov for ændrede samværsformer mv. betød, at mange af idrætt<strong>en</strong>s gængse<br />
normer, regler <strong>og</strong> traditionelle adfærdsformer blev taget op til nyvurdering.<br />
Det skete via debat, udgivelse af <strong>en</strong> række idrætskritiske publikationer,<br />
forsøgs- <strong>og</strong> udviklingsarbejde, styrkelse af d<strong>en</strong> samfundsvid<strong>en</strong>skabelige idrætsforskning,<br />
kulturministerielle betænkninger om elite- <strong>og</strong> breddeidræt mv. I<br />
forbindelse med d<strong>en</strong>ne kritik <strong>og</strong> nyvurdering blev der <strong>og</strong>så sat fokus på idrætt<strong>en</strong>s<br />
rum.<br />
1960’erne <strong>og</strong> 1970’erne havde været præget af <strong>en</strong> voldsom udbygning af<br />
nye idrætsanlæg. Rundt om i landet blev der via off<strong>en</strong>tlige <strong>og</strong> private midler<br />
samt frivillig arbejdskraft opført mange nye idrætshaller, stadioner, svømmehaller<br />
mv. Et karakteristisk træk ved dette idrætsbyggeri var dets præg af <strong>en</strong>sartethed<br />
bestemt af konkurr<strong>en</strong>ceidrætt<strong>en</strong>s standardmål <strong>og</strong> byggesektor<strong>en</strong>s udvikling<br />
af standard- <strong>og</strong> totalløsninger. Et andet karakteristisk træk var, at langt de<br />
fleste idrætsanlæg blev opført som store idrætsc<strong>en</strong>tre ud<strong>en</strong> for eller i periferi<strong>en</strong><br />
af byerne.<br />
FOTO: DAN B. HASLØV<br />
Ballerup Idrætspark,<br />
1992<br />
29
30<br />
I midt<strong>en</strong> af 1980’erne t<strong>og</strong> kritikk<strong>en</strong> af dette idrætsbyggeri til (Riiskjær, 1985;<br />
Mossin 1986; Bøje, 1986). Kort fortalt kritiserede man de sidste årtiers traditionelle<br />
idrætsplanlægning <strong>og</strong> m<strong>en</strong>te, at idrætsanlægg<strong>en</strong>e i for stor udstrækning<br />
var skabt på konkurr<strong>en</strong>ce- <strong>og</strong> turneringsidrætt<strong>en</strong>s præmisser. Dermed kunne<br />
de kun i mindre grad opfylde de behov for faciliteter, omgivelser <strong>og</strong> væresteder,<br />
som mange af de nye strømninger af kropskulturel karakter havde. En and<strong>en</strong><br />
kritik gik på, at idrætt<strong>en</strong> var blevet flyttet ud af by<strong>en</strong> <strong>og</strong> foregik afsondret <strong>og</strong><br />
isoleret i næst<strong>en</strong> fæstningslign<strong>en</strong>de omgivelser.<br />
FORSLAG TIL NYE TYPER IDRÆTSANLÆG<br />
D<strong>en</strong> kritiske holdning til det eksister<strong>en</strong>de idrætsbyggeri blev fulgt op med<br />
forslag til nye tiltag. Frem for lang afstand til idrætsanlægg<strong>en</strong>e skulle man<br />
fremme idrætt<strong>en</strong> i nærmiljøet. I stedet for idrætsanlæg med standardmål skulle<br />
man opføre idrætsanlæg med mange anv<strong>en</strong>delsesmuligheder. Frem for c<strong>en</strong>tral<br />
styring af idrætsdeltagels<strong>en</strong> skulle man lægge op til dec<strong>en</strong>tralisering, selvforvaltning<br />
<strong>og</strong> selvorganisering.<br />
Disse synspunkter var ikke kun gæld<strong>en</strong>de i Danmark. På europæisk plan<br />
afholdtes der i d<strong>en</strong>ne periode flere konfer<strong>en</strong>cer <strong>og</strong> seminarer om idrætsbyggeri.<br />
I 1984 afholdt Europarådet et seminar om idrætsplanlægning <strong>og</strong> idrætsbyggeri<br />
med forslag om:<br />
• at udvide de eksister<strong>en</strong>de idrætsfaciliteters anv<strong>en</strong>delsesmuligheder,<br />
• at <strong>en</strong> idrætsplads pr. definition <strong>og</strong>så bør omfatte åbne grønne områder,<br />
installationer til legeaktiviteter m.m.,<br />
• at skabe <strong>en</strong> form for kulturc<strong>en</strong>tre, der kan rumme mange forskellige<br />
kulturelle aktiviteter heriblandt idrætsaktiviteter.<br />
Kritikk<strong>en</strong> af idrætt<strong>en</strong>s rum, som d<strong>en</strong> kom til udtryk såvel i Danmark som i<br />
udlandet, skulle vise sig at få forholdsvis hurtig indflydelse på d<strong>en</strong> officielle<br />
idrætspolitik herhjemme.<br />
I 1985 nedsatte kulturminister<strong>en</strong> et udvalg til belysning af breddeidrætt<strong>en</strong>s<br />
vilkår, <strong>og</strong> af betænkning<strong>en</strong>s forslag til forbedring af breddeidrætt<strong>en</strong> fremgår<br />
det, at man fra udvalgets side i store træk var <strong>en</strong>ige i d<strong>en</strong> kritik, der var blevet<br />
fremført om det eksister<strong>en</strong>de idrætsbyggeri.<br />
NYE TYPER IDRÆTSANLÆG<br />
I breddeidrætsudvalgets betænkning (Kulturministeriet, 1987) var der forslag<br />
om opbygning af dec<strong>en</strong>trale <strong>og</strong> fleksible aktivitetsanlæg. Udvalget havde konstateret,<br />
at langt de fleste idrætsfaciliteter var præget af standardiserede idrætsanlæg<br />
placeret i yderzoner <strong>og</strong> udflytterkvarterer.<br />
Udvalget foresl<strong>og</strong>, at der blev afsat økonomiske midler til opbygning af<br />
aktivitetsanlæg med h<strong>en</strong>blik på særlige idrætsbehov, herunder forsøg med flek-
sible <strong>og</strong> utraditionelle anlægstyper. Ifølge udvalget burde d<strong>en</strong> komm<strong>en</strong>de udbygning<br />
af idrætsfaciliteter blandt andet tage udgangspunkt i følg<strong>en</strong>de principper:<br />
Dec<strong>en</strong>tralisering<br />
Anlægg<strong>en</strong>e bør være placeret i nærmiljøet, det vil sige, hvor folk bor.<br />
Fleksibilitet<br />
Anlægg<strong>en</strong>e bør være udformede, så de kan have mange anv<strong>en</strong>delsesmuligheder.<br />
De bør kunne anv<strong>en</strong>des til mange motions- <strong>og</strong> idrætsformer <strong>og</strong> til and<strong>en</strong><br />
fritidsvirksomhed.<br />
Ukonv<strong>en</strong>tionelle løsninger<br />
Opbygning<strong>en</strong> bør tage h<strong>en</strong>syn til de lokale forhold <strong>og</strong> <strong>skal</strong> ikke nødv<strong>en</strong>digvis<br />
leve op til de standardiserede sportslige mål.<br />
Ombygning af eksister<strong>en</strong>de bygninger, som tidligere har været brugt til<br />
ikke-idrætslige formål <strong>og</strong> opførelse af ‘skrabede’ <strong>og</strong> ressourcebespar<strong>en</strong>de anlæg,<br />
kan give sådanne muligheder.<br />
Byernes frirum – hjørner af parkanlæg, stilleveje, gårdanlæg, parkeringspladser<br />
osv. – kan udnyttes ved at opbygge rulleskøjtebaner, skateboardbaner<br />
o.l. Det kan <strong>og</strong>så ske ved, at der opstilles faste bordt<strong>en</strong>nisborde i robuste materialer,<br />
opføres slagboldmure til t<strong>en</strong>nis <strong>og</strong> andre boldspil, afstribes boldbaner<br />
o.l.<br />
Selvforvaltning<br />
Anlægstyperne bør lægge op til, at brugerne tager medansvar for forvaltning<br />
<strong>og</strong> vedligeholdelse. Anlægg<strong>en</strong>e kan opbygges, så de ikke nødv<strong>en</strong>digvis kræver<br />
opsyn, m<strong>en</strong> måske r<strong>en</strong>gøring. De bør således være robuste <strong>og</strong> hærværkssikrede.<br />
De må d<strong>og</strong> samtidig være attraktive ved, at der er anv<strong>en</strong>dt h<strong>en</strong>sigtsmæssige<br />
materialer.<br />
Tilgængelighed<br />
Anlægg<strong>en</strong>e bør principielt stå til rådighed for alle i lokalområdet, <strong>og</strong> åbningstider<br />
må så vidt muligt ikke lægge begrænsninger.<br />
Ved opbygning af faciliteter <strong>og</strong> anlæg af ov<strong>en</strong>nævnte art forestillede udvalget<br />
sig, at behovet for idrætslig aktivitet i byernes nærmiljøer kunne forbedres<br />
<strong>og</strong> skabe bedre betingelser for de befolkningsgrupper, som ikke ønsker eller har<br />
mulighed for at dyrke idræt under organiserede former, m<strong>en</strong> som har behov<br />
for udfoldelsesmuligheder i nærhed<strong>en</strong> af bolig<strong>en</strong>.<br />
ØKONOMISKE TILSKUD TIL IDRÆTSLEGEPLADSER<br />
Med afsæt i Breddeidrætsudvalgets forslag <strong>og</strong> bemærkninger om opbygning af<br />
nye aktivitetsanlæg oprettede Kulturministeriet i 1989 af deres tipsmidler <strong>en</strong><br />
idrætspulje til Udvikling, omstilling <strong>og</strong> forsøg. Formålet med pulj<strong>en</strong> var at støtte<br />
31
32<br />
lokale initiativer til udvikling <strong>og</strong> fornyelse af mulighederne for at dyrke idræt (...)<br />
<strong>og</strong> at støtte anlæg af <strong>en</strong>kle idrætsfaciliteter i ældre byområder med kun få idrætsanlæg.<br />
Faciliteterne skulle stå åbne for alle i lokalområdet <strong>og</strong> bygge på brugernes<br />
ansvar.<br />
Fra 1989 <strong>og</strong> frem til 1995 gav Kulturministeriet tilskud til et stig<strong>en</strong>de antal<br />
<strong>idrætslegeplads</strong>er, ligesom <strong>en</strong> del kommuner <strong>og</strong> de to landsdækk<strong>en</strong>de idrætsorganisationer<br />
DIF <strong>og</strong> DGI samt <strong>en</strong> række private fonde ig<strong>en</strong>nem år<strong>en</strong>e har<br />
givet tilskud til <strong>idrætslegeplads</strong>er.<br />
Med oprettels<strong>en</strong> af <strong>Lokale</strong>- <strong>og</strong> Anlægsfond<strong>en</strong> i 1994 <strong>og</strong> Idrætspolitisk Idépr<strong>og</strong>ram<br />
i 1999 har det fortsat været muligt at få støtte til opførelse af <strong>idrætslegeplads</strong>er.<br />
DE FØRSTE IDRÆTSLEGEPLADSER<br />
Kritikk<strong>en</strong> af idrætt<strong>en</strong>s rum <strong>og</strong> d<strong>en</strong>s forslag om opførelse af nye ud<strong>en</strong>dørs lege<strong>og</strong><br />
idrætsmiljøer førte i praksis til to forskellige initiativer omkring 1990.<br />
Pust liv i din by<br />
I Århus ønskede man i 1989 at puste nyt liv i by<strong>en</strong> ved at skabe nye idræts- <strong>og</strong><br />
legemiljøer i by<strong>en</strong> (J<strong>en</strong>s<strong>en</strong> et al., 1989). H<strong>en</strong>sigt<strong>en</strong> var på udvalgte pladser i d<strong>en</strong><br />
indre by at etablere steder til forskellige former for kropslige udfoldelser. Plan<strong>en</strong><br />
var at indrette <strong>en</strong> række anlæg som fx <strong>en</strong> ud<strong>en</strong>dørs styrketræningsmaskine<br />
som kunstværk, montering af ribber ved stoppesteder, opstregning af felter på<br />
gavle til forskellige former for murbold, opsætning af boksebolde <strong>og</strong> basketkurve,<br />
volleyballnet på strand<strong>en</strong>, dartskiver på gågad<strong>en</strong> osv.<br />
Ikke alle idéerne blev ført ud i livet, m<strong>en</strong> på <strong>en</strong> nedlagt skole (Skt. Annagades<br />
Skole), som var omdannet til medborgerhus, blev d<strong>en</strong> gamle skolegård,<br />
som fungerede som parkeringsplads, omlagt til et lege- <strong>og</strong> idrætsmiljø.<br />
Skt. Annagades Skole, før <strong>og</strong> efter<br />
KILDE: JENSEN, LOTTE ET AL, 1989
Et kropserfaringernes rum<br />
Et andet initiativ var anlæggels<strong>en</strong> af <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> på Østerfarimagsgade<br />
Skole på Østerbro i Køb<strong>en</strong>havn i 1991. Dette forsøg var præget af tank<strong>en</strong> om,<br />
at hvis man indrettede det fysiske rum for alternative parametre, ville brugerne<br />
blive inspireret til alternative former for kropslig udfoldelse.<br />
Idrætslegeplads<strong>en</strong> på Østerfarimagsgade Skole blev opbygget med inspiration<br />
fra gamle nordiske slange- <strong>og</strong> labyrintformer <strong>og</strong> tank<strong>en</strong> var, at dette<br />
skulle inspirere til aktiviteter, der var knyttet til kropserfaring <strong>og</strong> leg snarere <strong>en</strong>d<br />
til præstation <strong>og</strong> konkurr<strong>en</strong>ce.<br />
Disse to initiativer blev start<strong>en</strong> på opførels<strong>en</strong> af <strong>en</strong> række <strong>idrætslegeplads</strong>er<br />
rundt omkring i landet de følg<strong>en</strong>de år.<br />
NÆRMILJØANLÆG I NORGE<br />
Idé<strong>en</strong> med at give statslige tilskud til anlæg af nye lege- <strong>og</strong> idrætsmiljøer i<br />
Danmark havde <strong>en</strong> parallel i Norge. I 1993 blev der under Kulturdepartem<strong>en</strong>tet<br />
indført <strong>en</strong> statslig støtteordning til opførels<strong>en</strong> af nærmiljøanlæg med<br />
tilskud op til 50 % af d<strong>en</strong> samlede udgift. P<strong>en</strong>g<strong>en</strong>e kom fra spillemidler (tipsmidler),<br />
<strong>og</strong> formålet var at give tilskud til <strong>en</strong>kle anlæg, som tilfredsstiller behov<strong>en</strong>e<br />
for lek, opplæring <strong>og</strong> mosjon.<br />
Nærmiljøanlægg<strong>en</strong>e skulle have <strong>en</strong> lokal forankring i tilknytning til boligområderne<br />
<strong>og</strong> være målrettet eg<strong>en</strong>organiseret fysisk aktivitet for barn <strong>og</strong> ungdom.<br />
Fra 1994 <strong>og</strong> frem til 2002 har d<strong>en</strong> statslige støtteordning bevilliget i alt 457<br />
millioner til ca. 2000 nærmiljøanlæg. Fra <strong>og</strong> med 2000 blev ordning<strong>en</strong> udvidet<br />
til <strong>og</strong>så at satse på nærmiljøanlæg ved skoler.<br />
I <strong>en</strong> evalueringsrapport af nærmiljøanlægsordning<strong>en</strong> (Jones et al., 2000)<br />
blev der peget på, at de mest almindelige anlægstyper er multibaner <strong>og</strong> fodboldanlæg.<br />
De udgør ca. 30 % af samtlige anlæg. Andre typer småanlæg udgjorde<br />
ca. 28 %.<br />
FOTO: MARTIN SNE<br />
Østerfarimagsgade<br />
Skole, 1991<br />
33
34<br />
Nærmiljøanlæg fra Norge<br />
På bagrund af evalueringsrapport<strong>en</strong> ønskede man i Norge at udvikle nærmiljøanlægg<strong>en</strong>e<br />
<strong>og</strong> pegede blandt andet på at ved utformning av anlegg er det av betydning<br />
at både j<strong>en</strong>ter <strong>og</strong> gutters behov bliver ivaretatt, <strong>og</strong> at barn <strong>og</strong> ungdom i<br />
større grad <strong>skal</strong> få mulighet til at medvirke i de processer hvor aktiviteter <strong>og</strong> anlegg<br />
udformes (Schmidt, 2004).<br />
I 2001 besluttede Kultur- <strong>og</strong> Kirkedepartem<strong>en</strong>tet at afholde <strong>en</strong> idékonkurr<strong>en</strong>ce<br />
‘Aktivt Mødested’ for at udvikle nærmiljøanlægg<strong>en</strong>e. Konkurr<strong>en</strong>c<strong>en</strong>s<br />
formål var at få <strong>en</strong> større mangfoldighed af aktiviteter i lokalmiljøet, at stimulere<br />
til kreativ tænkning <strong>og</strong> planlægning, at udvikle gode lokale processer, hvor<br />
de aktuelle brugergrupper deltager i udvikling <strong>og</strong> planlægning af fremtidige<br />
idrætsanlæg samt at udvikle gode mødepladser <strong>og</strong> bedre samspil mellem organiserede<br />
<strong>og</strong> uorganiserede aktiviteter.<br />
UNDERSØGELSE OM IDRÆTSLEGEPLADSER<br />
I 1995 blev der med tilskud fra Kulturministeriet foretaget <strong>en</strong> undersøgelse om<br />
<strong>idrætslegeplads</strong>er i Danmark (Schytte, 1996). H<strong>en</strong>sigt<strong>en</strong> med d<strong>en</strong>ne undersøgelse<br />
var at indsamle vid<strong>en</strong> <strong>og</strong> erfaringer om de nye <strong>idrætslegeplads</strong>er.<br />
Undersøgels<strong>en</strong> omfattede 53 <strong>idrætslegeplads</strong>er, hvoraf 8 blev undesøgt<br />
mere detaljeret. Resultater fra d<strong>en</strong>ne undersøgelse viste blandt andet, at<br />
• <strong>idrætslegeplads</strong>erne var rimeligt fordelt rundt om i Danmark <strong>og</strong> både i<br />
byer <strong>og</strong> på landet.<br />
• initiativtagerne var idrætsfor<strong>en</strong>inger, skoler, daginstitutioner, beboerfor<strong>en</strong>inger<br />
mv.<br />
• der var stor variation i anlægssudgifterne – fra 6.000 kr. til 1,2 mio. kr.<br />
• d<strong>en</strong> <strong>en</strong>kelte idrætsplads ofte havde fået tilskud fra flere bevillingsgivere.<br />
• placering<strong>en</strong> ofte var på et kommunalt fællesareal.<br />
• mange <strong>idrætslegeplads</strong>er var bygget op omkring <strong>en</strong> bandebane.<br />
• der var <strong>en</strong> forholdsvis bred vifte af aktivitetsmuligheder.<br />
• de blev b<strong>en</strong>yttet af både organiserede <strong>og</strong> uorganiserede brugergrupper.<br />
• brugergrupperne fortrinsvis var børn <strong>og</strong> unge.
På baggrund af det indsamlede materiale blev der foretaget <strong>en</strong> nærmere karakteristik<br />
af <strong>idrætslegeplads</strong>erne set i forhold til for<strong>en</strong>ingsidrætt<strong>en</strong>s traditionelle<br />
opbygning <strong>og</strong> standardiserede idrætsfaciliteter. Det var tydeligt, at <strong>idrætslegeplads</strong>erne<br />
på mange måder brød med d<strong>en</strong> traditionelle måde at organisere<br />
<strong>og</strong> dyrke idræt i for<strong>en</strong>ingsregi.<br />
Undersøgels<strong>en</strong> pegede på, at selvom der var mange gode elem<strong>en</strong>ter <strong>og</strong> aktivitetsmuligheder<br />
på de <strong>en</strong>kelte <strong>idrætslegeplads</strong>er, var der t<strong>en</strong>d<strong>en</strong>ser til konformitet<br />
<strong>og</strong> <strong>en</strong> begynd<strong>en</strong>de form for standardisering af <strong>idrætslegeplads</strong>erne.<br />
Mange af <strong>idrætslegeplads</strong>erne var anlagt med <strong>en</strong> bandebane suppleret med<br />
mere eller mindre traditionelle legeredskaber til mindre børn.<br />
Som <strong>en</strong> konsekv<strong>en</strong>s af erfaringerne med de første <strong>idrætslegeplads</strong>er <strong>og</strong> på<br />
baggrund af <strong>en</strong> række h<strong>en</strong>v<strong>en</strong>delser fra lokale idrætsfor<strong>en</strong>inger, som ønskede<br />
råd <strong>og</strong> vejledning ved etablering af <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>, nedsatte Danske Gymnastik-<br />
<strong>og</strong> Idrætsfor<strong>en</strong>inger (DGI) <strong>en</strong> arbejdsgruppe i 1996, som skulle forsøge<br />
at inspirere til yderligere udvikling af <strong>idrætslegeplads</strong>er.<br />
Dette arbejde førte frem til udgivelse af <strong>en</strong> håndb<strong>og</strong> for <strong>idrætslegeplads</strong>er<br />
(Schytte et al.,1997). B<strong>og</strong><strong>en</strong> blev udformet som <strong>en</strong> håndb<strong>og</strong> i etablering af<br />
<strong>idrætslegeplads</strong>er med idéer, råd <strong>og</strong> vejledning.<br />
En tilsvar<strong>en</strong>de, mindre håndb<strong>og</strong> (Freij <strong>og</strong> Møller, 1996) blev udarbejdet<br />
af Danmarks Idræts-Forbunds (DIF) breddeidrætsudvalg. Som supplem<strong>en</strong>t til<br />
b<strong>og</strong><strong>en</strong> udkom der efterfølg<strong>en</strong>de <strong>en</strong> cd-rom Idrætt<strong>en</strong>s nye rum – i det fri (DIF<br />
et al., 1999) med n<strong>og</strong>le g<strong>en</strong>erelle overvejelser om <strong>idrætslegeplads</strong>er samt præs<strong>en</strong>tation<br />
af <strong>en</strong> konkret <strong>idrætslegeplads</strong>.<br />
En standard<strong>idrætslegeplads</strong><br />
35
36<br />
Idrætslegeplads<strong>en</strong> i Tuse<br />
opført i 1997<br />
TO EKSEMPLARISKE IDRÆTSLEGEPLADSER<br />
Som nævnt havde undersøgels<strong>en</strong> om <strong>idrætslegeplads</strong>er i Danmark fra 1996<br />
vist, at <strong>idrætslegeplads</strong>ernes indretning <strong>og</strong> udformning efterhånd<strong>en</strong> havde fået<br />
karakter af standardisering. D<strong>en</strong>ne udvikling ændrede sig de følg<strong>en</strong>de år med<br />
opførelse af to nye <strong>idrætslegeplads</strong>er.<br />
Gerlev Idrætshøjskole ved Slagelse <strong>og</strong> Tuse Idrætsfor<strong>en</strong>ing ved Holbæk<br />
havde hver for sig store planer med opførelse af <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>. De to<br />
<strong>idrætslegeplads</strong>er er sid<strong>en</strong> blevet brugt som eksempler på <strong>idrætslegeplads</strong>er i<br />
h<strong>en</strong>holdsvis DGI’s <strong>og</strong> DIF’s inspiration til deres respektive lokale idrætsfor<strong>en</strong>inger.<br />
NYE FONDE OG NYE IDRÆTSLEGEPLADSER<br />
Med oprettels<strong>en</strong> af <strong>Lokale</strong>- <strong>og</strong> Anlægsfond<strong>en</strong> i 1994 <strong>og</strong> Idrætspolitisk Idépr<strong>og</strong>ram<br />
i 1999 blev der skabt økonomisk grundlag for etablering af <strong>en</strong>dnu<br />
flere <strong>idrætslegeplads</strong>er. Begge fonde har (IPIP blev nedlagt i 2002) som et af<br />
flere formål at udvikle <strong>og</strong> støtte nye former <strong>og</strong> rammer for kropslige udfoldelser.<br />
Fond<strong>en</strong>s formål er at udvikle <strong>og</strong> støtte byggeri ind<strong>en</strong> for idræts-, kultur <strong>og</strong><br />
fritidsområdet ... sikre mangfoldighed i brugernes muligheder for at vælge<br />
udfoldelsesform <strong>og</strong> faciliteter (...)<br />
<strong>Lokale</strong>- <strong>og</strong> Anlægsfond<strong>en</strong>s idégrundlag, 1999
Pr<strong>og</strong>ramet <strong>skal</strong> understøtte nytænkning<strong>en</strong> i idrætspolitikk<strong>en</strong>. Det <strong>skal</strong> rettes<br />
mod nye <strong>og</strong> anderledes måder at dyrke idræt på, hvad <strong>en</strong>t<strong>en</strong> det sker i<br />
for<strong>en</strong>ingerne eller ud<strong>en</strong> for. Pr<strong>og</strong>rammet omfatter støtte til nye former for<br />
idræt <strong>og</strong> nye måder at tilrettelægge aktiviteter på (…)<br />
Kulturministeriet: Kommissorium for Idrætspolitisk Idépr<strong>og</strong>ram,<br />
oktober, 1998.<br />
<strong>Lokale</strong>- <strong>og</strong> Anlægsfond<strong>en</strong> <strong>og</strong> Idrætspolitisk Idépr<strong>og</strong>ram har givet tilskud til <strong>en</strong><br />
række nye <strong>idrætslegeplads</strong>er, m<strong>en</strong> <strong>og</strong>så til <strong>en</strong> <strong>en</strong> række andre nye initiativer,<br />
som i princippet ikke har <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong>s mangfoldighed af aktivitetstilbud,<br />
m<strong>en</strong> som trods alt er muligheder eller delelem<strong>en</strong>ter, der kan indgå eller inspirere<br />
fremtidige <strong>idrætslegeplads</strong>ers indhold <strong>og</strong> udformning. Det drejer sig om<br />
skateranlæg, skøjtebaner, træningspavilloner, lethaller, boldmure mv.<br />
Gerlev Legepark<br />
opført i 1999<br />
Træningspavillon<br />
– <strong>en</strong> idé til fremtid<strong>en</strong>s<br />
<strong>idrætslegeplads</strong>er<br />
37
38<br />
EVALUERING OG NYUDVIKLING<br />
Sid<strong>en</strong> undersøgels<strong>en</strong> Idrætslegepladser i Danmark fra 1996 er der ikke foretaget<br />
<strong>en</strong> nærmere undersøgelse eller evaluering af <strong>idrætslegeplads</strong>erne. En evaluering<br />
af n<strong>og</strong>le af de nyeste <strong>idrætslegeplads</strong>er var ellers planlagt i forbindelse med<br />
evaluering af det Idrætspolitiske Idépr<strong>og</strong>ram. Da regering<strong>en</strong> valgte at nedlægge<br />
Idrætspolitisk Idépr<strong>og</strong>ram, ud<strong>en</strong> at afv<strong>en</strong>te evaluering<strong>en</strong>, blev evaluering<strong>en</strong> af<br />
pr<strong>og</strong>rammet fremskyndet, m<strong>en</strong> det var ikke muligt at foretage <strong>en</strong> vurdering af<br />
de nye <strong>idrætslegeplads</strong>er, eftersom de kun havde eksisteret i meget kort tid eller<br />
stod foran etablering på evalueringstidspunktet.<br />
M<strong>en</strong> det g<strong>en</strong>erelle indtryk er, at der ikke, bortset fra Gerlev Legepark <strong>og</strong><br />
<strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> i Tuse, er sket <strong>en</strong> markant udvikling eller nytænkning af<br />
<strong>idrætslegeplads</strong>erne sid<strong>en</strong> de første blev etableret i begyndels<strong>en</strong> af 1990’erne.<br />
Det har d<strong>og</strong> ikke manglet på opfordringer til at tænke anderledes. Både i<br />
forbindelse med <strong>Lokale</strong>- <strong>og</strong> Anlægsfond<strong>en</strong> <strong>og</strong> Idrætspolitisk Idépr<strong>og</strong>rams informationsmateriale,<br />
ansøgningskriterier mv. har der været lagt op til nytænkning<br />
<strong>og</strong> nyudvikling af <strong>idrætslegeplads</strong>tank<strong>en</strong>.
Eksempelvis udarbejdede Idrætspolitisk Idépr<strong>og</strong>ram et informationsmateriale,<br />
hvor der blandt andet stod:<br />
‘N<strong>og</strong><strong>en</strong> ser <strong>en</strong> P-plads ... vi ser <strong>en</strong> ny <strong>idrætslegeplads</strong>’<br />
Kan du se mulighederne, der hvor du bor? Idrætt<strong>en</strong> <strong>skal</strong> tilbage<br />
til nærmiljøet. Rulleskøjteløb, småfodbold <strong>og</strong> streetbasket. Lege- <strong>og</strong><br />
træningsmuligheder. Murbold, petanque <strong>og</strong> keglespil. Hinkeruder<br />
<strong>og</strong> sjipning. Mange m<strong>en</strong>nesker opsøger aldrig de ‘rigtige’ idrætsanlæg.<br />
M<strong>en</strong> hvis man kan træde lige ud ad dør<strong>en</strong> <strong>og</strong> udfolde sig i lokalmiljøet,<br />
så kan det ig<strong>en</strong> blive almindeligt at se aktiviteter på gad<strong>en</strong>.<br />
Indbyd<strong>en</strong>de muligheder skabt med <strong>en</strong>kle midler som belægning,<br />
bander, belysning, afskærmning/overdækning, redskabsopstillinger<br />
<strong>og</strong> lign<strong>en</strong>de. Åbne muligheder for alle.<br />
Der kan være svært at g<strong>en</strong>nemskue, hvad der er baggrund<strong>en</strong> for d<strong>en</strong> mangl<strong>en</strong>de<br />
idéudvikling af <strong>idrætslegeplads</strong>erne, m<strong>en</strong> måske ville <strong>en</strong> idékonkurr<strong>en</strong>ce,<br />
som det er sket i Norge, kunne igangsætte <strong>en</strong> nyudvikling af <strong>idrætslegeplads</strong>erne.<br />
IDRÆTSLEGEPLADSEN – ET BRUD MED IDRÆTTENS<br />
TRADITIONELLE RUM<br />
Selv om <strong>idrætslegeplads</strong>erne kun i begrænset omfang har været under udvikling<br />
sid<strong>en</strong> de første blev etableret i 1990’erne, må man ud fra <strong>en</strong> idræts- <strong>og</strong><br />
kulturpolitisk betragtning vurdere <strong>idrætslegeplads</strong>ernes opstå<strong>en</strong> som et markant<br />
brud på idrætt<strong>en</strong>s traditionelle rum.<br />
Idrætslegeplads<strong>en</strong> er et godt eksempel på, hvordan det på <strong>en</strong> forholdsvis<br />
billig måde er muligt at etablere nye idrætsrum, som i al d<strong>en</strong>s <strong>en</strong>kelhed dels<br />
h<strong>en</strong>v<strong>en</strong>der sig til mange forskellige brugergrupper i nærmiljøet, <strong>og</strong> dels giver<br />
let adgang til <strong>en</strong> række varierede former for fysiske udfoldelsesmuligheder.<br />
Idrætslegepladserne står i dag som et godt, konkret eksempel på realisering<strong>en</strong><br />
af d<strong>en</strong> idræts- <strong>og</strong> kulturpolitik, som blev formuleret i midt<strong>en</strong> af 1980’erne.<br />
De idræts- <strong>og</strong> kulturpolitiske udmeldninger <strong>og</strong> formuleringer om det<br />
udvidede kulturbegreb med dets krav om demokratisering, dec<strong>en</strong>tralisering <strong>og</strong><br />
selvforvaltning er <strong>en</strong> del af <strong>idrætslegeplads</strong>ernes idé <strong>og</strong> væs<strong>en</strong>.<br />
Og det udvidede idrætsbegreb med <strong>en</strong> anerk<strong>en</strong>delse af andre idrætsformer<br />
<strong>en</strong>d sport<strong>en</strong>s fastlåste bevægelseskultur samt ønskerne om at skabe <strong>en</strong> and<strong>en</strong><br />
idrætsarkitektur med fleksible muligheder i nærmiljøet er <strong>idrætslegeplads</strong>ernes<br />
praksis, hverk<strong>en</strong> mere eller mindre!<br />
M<strong>en</strong> hvad er eg<strong>en</strong>tlig <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>?<br />
39
40<br />
Litteratur<br />
Bøje, Claus et al. (1986). Idræt, kulturpolitik <strong>og</strong> planlægning, Planstyrels<strong>en</strong>,<br />
Miljøministeriet.<br />
Bøje, Claus <strong>og</strong> H<strong>en</strong>ning Eichberg (1994). Idrætt<strong>en</strong>s tredje vej – om idrætt<strong>en</strong> i<br />
kulturpolitikk<strong>en</strong>, forlaget Klim.<br />
Danmarks Idræts-Forbund et al., Idrætt<strong>en</strong>s nye rum – i det fri, cd-rom,1999<br />
Høgh, Kim et.al. (1993). Østerbro bevæger sig, DHL/Systime.<br />
Høgh, Kim, Kropserfaring<strong>en</strong>s rum, I: Ungdom & Idræt nr. 1/1992<br />
Kulturministeriet (1987). Betænkning om breddeidrætt<strong>en</strong> i Danmark, Bind III.<br />
Kulturministeriet (1998). Kommissorium for Idrætspolitisk Idépr<strong>og</strong>ram.<br />
Idrætspolitisk Idépr<strong>og</strong>ram (2003), N<strong>og</strong><strong>en</strong> ser <strong>en</strong> parkeringsplads – vi ser <strong>en</strong><br />
<strong>idrætslegeplads</strong>.<br />
J<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, Lotte et al. (1989). PUST liv i din by – om at udforme nye idræts- <strong>og</strong> miljøer<br />
i byerne, AAG.<br />
J<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, Torb<strong>en</strong> Freij <strong>og</strong> Lotte Møller (1996). D<strong>en</strong> lev<strong>en</strong>de idrætsplads, Danmarks<br />
Idræts-Forbund.<br />
Jones, K<strong>en</strong> et al. (2000). Fysisk aktivitet i nærmiljøet. Evaluering af Kulturdepartem<strong>en</strong>tets<br />
nærmiljøanleggsordning, NIBR.<br />
Lyngsgård, Hans (1990). Idrætt<strong>en</strong>s rum, Borg<strong>en</strong>.<br />
Mossin, Steff<strong>en</strong> (1986), Idræt/åb<strong>en</strong> by, Dansk Byplanlaboratorium.<br />
Møller, Jørn (1995). Ud i det grønne, artikel i årsskrift 1994, Gerlev Idrætshøskole.<br />
Møller, Jørn (1995). Plan om international <strong>idrætslegeplads</strong>, Idrætshistorisk værksted,<br />
1995.<br />
Riiskjær, Sør<strong>en</strong> (red) (1985). Arkitektur – krop <strong>og</strong> sport, C<strong>en</strong>tring 85/2, Forlaget<br />
Bavnebakke.<br />
Stanek, H<strong>en</strong>rik (1993). En <strong>idrætslegeplads</strong> <strong>skal</strong> <strong>ligge</strong> i vej<strong>en</strong>, I: Dansk Ungdom &<br />
Idræt, oktober.<br />
Schmidt, L<strong>en</strong>e (2004), Skolegård<strong>en</strong>, jungel eller luftegård?, NIRB-rapport 2004:1.<br />
Schytte, B<strong>en</strong>ny (1996). Idrætslegepladser i Danmark, Kulturministeriet.<br />
Schytte, B<strong>en</strong>ny et al.(1997). Plads til leg <strong>og</strong> Idræt – <strong>en</strong> (h)åndb<strong>og</strong> om <strong>idrætslegeplads</strong>er<br />
DGI.
Hvad er <strong>en</strong><br />
<strong>idrætslegeplads</strong>?<br />
Selve begrebet <strong>idrætslegeplads</strong> er af forholdsvis ny dato <strong>og</strong> b<strong>en</strong>yttes som <strong>en</strong><br />
g<strong>en</strong>erel betegnelse på d<strong>en</strong> type idrætsanlæg, som de s<strong>en</strong>ere år er blevet anlagt<br />
med det formål at skabe nye ud<strong>en</strong>dørs lege- <strong>og</strong> idrætsmiljøer i lokalmiljøet.<br />
Første gang ordet <strong>idrætslegeplads</strong> officielt dukker op er i begyndels<strong>en</strong> af<br />
1990’erne i forbindelse med Kulturministeriets bevillinger til støtte af <strong>en</strong>kle<br />
idrætsfaciliteter i ældre byområder.<br />
Kært barn har som bek<strong>en</strong>dt mange navne, <strong>og</strong> langt de fleste <strong>idrætslegeplads</strong>er<br />
kaldes i daglig tale ikke for <strong>idrætslegeplads</strong>er, m<strong>en</strong> har navne som<br />
Multiban<strong>en</strong>, Tumler<strong>en</strong>, Kombiban<strong>en</strong>, Legepark, Aktivitetspark o.l. Disse<br />
navne indikerer, at <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> ikke er forudbestemt til bestemte, specifikke<br />
kropslige aktiviteter, m<strong>en</strong> har åb<strong>en</strong>hed<strong>en</strong> <strong>og</strong> mangfoldighed<strong>en</strong> af aktiviteter<br />
som udgangspunkt.<br />
Det er ikke særligt h<strong>en</strong>sigtsmæssigt at give <strong>en</strong> kort <strong>og</strong> præcis definition på,<br />
hvad <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> er. Idé<strong>en</strong> med <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> er, at d<strong>en</strong> kan udformes<br />
<strong>og</strong> indrettes i mange variationer <strong>og</strong> i princippet vil kunne forandres <strong>og</strong><br />
bruges på nye måder i takt med nye behov <strong>og</strong> ønsker for kropslig udfoldelse.<br />
Det er d<strong>og</strong> muligt at indkredse, hvad <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> er, ved at se på<br />
n<strong>og</strong>le af de karakteristiske træk, som adskiller de eksister<strong>en</strong>de <strong>idrætslegeplads</strong>er<br />
fra d<strong>en</strong> organiserede idræt <strong>og</strong> d<strong>en</strong>s traditionelle former for idrætsanlæg, som<br />
f.eks. idrætshaller, stadionanlæg mv.<br />
Ned<strong>en</strong>stå<strong>en</strong>de karakteristik af <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> baserer sig <strong>en</strong>dvidere på<br />
forfatter<strong>en</strong>s undersøgelse om <strong>idrætslegeplads</strong>er i Danmark fra 1986 <strong>og</strong> <strong>en</strong><br />
rundrejse i foråret 2004 til nyetablerede <strong>idrætslegeplads</strong>er samt på de ansøg-<br />
41
42<br />
ningskriterier <strong>og</strong> vejledninger, som nævnes hos de fonde <strong>og</strong> puljer, der har et<br />
formuleret ønske om at give tilskud til <strong>idrætslegeplads</strong>er.<br />
HVAD KARAKTERISERER EN IDRÆTSPLADS?<br />
D<strong>en</strong> er ud<strong>en</strong>dørs<br />
En <strong>idrætslegeplads</strong> er placeret ud<strong>en</strong>dørs. På d<strong>en</strong> måde står d<strong>en</strong> i modsætning<br />
til mange af de idrætsanlæg, som blev bygget i 1960’erne <strong>og</strong> 1970’erne. Her<br />
var det hovedsagelig idrætshaller til ind<strong>en</strong>dørs idrætsaktiviteter.<br />
Der er fri adgang<br />
Der er i princippet fri adgang til <strong>idrætslegeplads</strong>erne. Der er ikke tale om, som<br />
det er med traditionelle idrætsanlæg, at man <strong>skal</strong> betale halleje eller være medlem<br />
af <strong>en</strong> idrætsfor<strong>en</strong>ing for at kunne b<strong>en</strong>ytte dem. Hvis <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> er<br />
ledig, er d<strong>en</strong> til fri afb<strong>en</strong>yttelse, <strong>og</strong> hvis der er andre, der b<strong>en</strong>ytter d<strong>en</strong>, kan man<br />
måske være med eller må v<strong>en</strong>te, til de andre er færdige.<br />
D<strong>en</strong> har åb<strong>en</strong>t døgnet rundt<br />
Idrætslegepladser har ikke åbnings- eller lukketider. Her er åb<strong>en</strong>t hele døgnet<br />
rundt, <strong>og</strong> der kommer ing<strong>en</strong> <strong>og</strong> lukker <strong>og</strong> slukker. N<strong>og</strong>le <strong>idrætslegeplads</strong>er har<br />
lysanlæg, som gør det muligt at b<strong>en</strong>ytte dem efter mørkets frembrud.<br />
D<strong>en</strong> har åb<strong>en</strong>t hele året<br />
En <strong>idrætslegeplads</strong> kan b<strong>en</strong>yttes hele året rundt. D<strong>en</strong> er altid tilgængelig. På<br />
hverdage, i week<strong>en</strong>der, på helligdage <strong>og</strong> i ferier.<br />
Der er mange aktivitetsmuligheder<br />
Idrætslegepladser lægger umiddelbart op til flere former for leg <strong>og</strong> idræt. De<br />
vil ofte være indrettet med <strong>en</strong> række faciliteter, som kan b<strong>en</strong>yttes til forskellige<br />
former for boldspil <strong>og</strong> uorganiserede lege- <strong>og</strong> idrætsaktiviteter. En <strong>idrætslegeplads</strong><br />
er pr. definition ikke indrettet til én specifik aktivitet. Det er derimod<br />
overladt til brugerne selv at b<strong>en</strong>ytte <strong>idrætslegeplads</strong>erne til det, de måtte have<br />
lyst til. Idrætslegeplads<strong>en</strong> er et samlingssted, et møde- <strong>og</strong> værested eller <strong>en</strong> ramme,<br />
hvor der er ikke stilles krav om bestemte måder at lege eller dyrke idræt på.<br />
Der er flere samtidige muligheder<br />
Da <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> altid har flere aktivitetsmuligheder betyder det, at flere<br />
kan være i gang samtidig med hver deres aktiviteter. Det kan være som forskellige<br />
aldersgrupper eller på kryds <strong>og</strong> tværs af aldersgrupper, køn mv.<br />
D<strong>en</strong> er for alle<br />
Idrætslegepladserne lægger op til at kunne b<strong>en</strong>yttes af alle. D<strong>en</strong> kan i princippet<br />
b<strong>en</strong>yttes af alle aldersgrupper <strong>og</strong> begge køn. Der eksisterer ing<strong>en</strong> standarder<br />
<strong>og</strong> normer for opdeling, inddeling eller udelukkelse på grund af køn, alder<br />
eller færdigheder. N<strong>og</strong>et som ellers er k<strong>en</strong>detegnet ved d<strong>en</strong> organiserede idræt.
Der er selvforvaltning <strong>og</strong> selvorganisering<br />
Da <strong>idrætslegeplads</strong>erne er ramme for <strong>og</strong> tilbud til aktivitet, lægges der op til,<br />
at brugerne selv fastlægger regler <strong>og</strong> normer for aktiviteterne. Her er ing<strong>en</strong><br />
dommer med fløjte, trænere der tilrettelægger <strong>og</strong> organiserer, forældre der dirigerer,<br />
eller halinspektører som irettesætter. Det er overladt til brugerne at<br />
organisere, fastlægge regler <strong>og</strong> spille på <strong>en</strong> måde, de selv ønsker. Her er standard<strong>og</strong><br />
turneringsidrætt<strong>en</strong>, med hvad deraf følger af regler <strong>og</strong> normer, susp<strong>en</strong>deret.<br />
Det er ofte et fællesprojekt<br />
En del <strong>idrætslegeplads</strong>er er etableret som et fællesprojekt, hvor fx <strong>en</strong> idrætsfor<strong>en</strong>ing,<br />
<strong>en</strong> skole eller daginstitution er gået samm<strong>en</strong> i forsøg på skabe flere<br />
kropslige udfoldelsesmuligheder i lokalmiljøet.<br />
Der kan afholdes fællesarrangem<strong>en</strong>ter<br />
Idrætslegepladser er velegnede til forskellige former for fællesarrangem<strong>en</strong>ter.<br />
Det kan være børnefødselsdage, skoleidrætsdage, beboerfester <strong>og</strong> -turneringer,<br />
St. Legedage, five-a-side turneringer o.l.<br />
D<strong>en</strong> er <strong>en</strong> del af lokalmiljøet<br />
Idrætslegepladser er lokale samlings-, være- <strong>og</strong> aktivitetssteder. De kan b<strong>en</strong>yttes<br />
af lokale idrætsfor<strong>en</strong>inger, d<strong>en</strong> lokale skole <strong>og</strong> institution, kvarterets dagplejemødre<br />
samt af familier, børn, unge <strong>og</strong> voksne fra lokalmiljøet. Man kommer<br />
forbi <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>, ser hvad der foregår, deltager måske, snakker evt. med<br />
n<strong>og</strong>le af de andre <strong>og</strong> går ig<strong>en</strong>.<br />
Det er <strong>en</strong> forholdsvis billig investering<br />
Idrætslegepladser er billige at etablere – set i forhold til de traditionelle idrætsanlæg.<br />
De fleste idrætshaller, svømmehaller mv. koster tocifrede millionbeløb,<br />
m<strong>en</strong>s <strong>idrætslegeplads</strong>er afhængig af størrelse, materialevalg mv. kan svinge<br />
mellem n<strong>og</strong>le hundredetusinde kroner <strong>og</strong> et par millioner.<br />
Der er få drifts- <strong>og</strong> vedligeholdelsesudgifter<br />
En <strong>idrætslegeplads</strong> kræver ing<strong>en</strong> halinspektører, r<strong>en</strong>gøringsassist<strong>en</strong>ter, badepersonale<br />
eller and<strong>en</strong> bemanding. Der er således meget få lønkroner forbundet<br />
med d<strong>en</strong> daglige drift. Der vil være udgifter til d<strong>en</strong> alm<strong>en</strong>e vedligeholdelse,<br />
m<strong>en</strong> udgifterne vil være forholdsvis begrænsede, hvis man fra start<strong>en</strong> investerer<br />
i holdbare materialer.<br />
Langt de fleste <strong>idrætslegeplads</strong>er, som er etableret sid<strong>en</strong> d<strong>en</strong> første fik tilskud<br />
fra Kulturministeriet for 15 år sid<strong>en</strong>, lever op til de karakteristiske træk, som<br />
er beskrevet ov<strong>en</strong>for. Hvis man <strong>skal</strong> pege på n<strong>og</strong>le områder, hvor <strong>idrætslegeplads</strong>erne<br />
ikke helt lever op til ov<strong>en</strong>stå<strong>en</strong>de karakteristiske træk, er det i<br />
forhold til <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> som <strong>en</strong> billig investering, d<strong>en</strong>s placering i nærmiljøet<br />
<strong>og</strong> d<strong>en</strong>s udformning <strong>og</strong> indretning.<br />
43
44<br />
FLERE BILLIGE IDRÆTSLEGEPLADSER<br />
Selvom <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> til godt <strong>en</strong> million kroner stadig er <strong>en</strong> del billigere<br />
<strong>en</strong>d idrætshaller, svømmehaller mv., er det overrask<strong>en</strong>de, at det efterhånd<strong>en</strong><br />
mere er <strong>en</strong> regel <strong>en</strong>d <strong>en</strong> undtagelse, at <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> <strong>skal</strong> koste mellem <strong>en</strong><br />
halv <strong>og</strong> halvand<strong>en</strong> million kroner at anlægge.<br />
En af grund<strong>en</strong>e er, at der er <strong>en</strong> udbredt opfattelse af, at <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong><br />
nødv<strong>en</strong>digvis <strong>skal</strong> have <strong>en</strong> multibane til <strong>en</strong> halv million. Selvom <strong>en</strong> multibane<br />
er meget anv<strong>en</strong>delig <strong>og</strong> attraktiv, må det være muligt at skabe andre former <strong>og</strong><br />
løsninger på baner, der kan opfylde n<strong>og</strong>le af de samme funktioner, ud<strong>en</strong> at det<br />
nødv<strong>en</strong>digvis <strong>skal</strong> koste <strong>en</strong> halv million.<br />
D<strong>en</strong> meg<strong>en</strong> fokusering på dyre multibaner har forhindret andre kreative<br />
<strong>og</strong> billigere løsninger. For at fastholde <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> som <strong>en</strong> billig investering<br />
er <strong>en</strong> mulighed, at man i højere grad bliver opmærksom på de steder <strong>og</strong><br />
pladser, som børn <strong>og</strong> unge selv opfinder til leg <strong>og</strong> boldspil. Her kunne man i<br />
højere grad med <strong>en</strong>kle <strong>og</strong> kreative løsninger gøre plads<strong>en</strong> <strong>en</strong>dnu mere attraktiv.<br />
Både i form af flere aktivitetsmuligheder <strong>og</strong> bedre faciliteter, m<strong>en</strong> <strong>og</strong>så ved<br />
at skabe løsninger, som betyder, at leg<strong>en</strong> <strong>og</strong> boldspillet ikke virker g<strong>en</strong>er<strong>en</strong>de<br />
<strong>og</strong> unødv<strong>en</strong>digt forstyrr<strong>en</strong>de på andre.<br />
Eksempelvis er det muligt for forholdsvis få midler at erstatte <strong>en</strong> grovkornet,<br />
slidt asfaltbelægning med <strong>en</strong> hård kunststofbelægning under <strong>en</strong> basketballkurv.<br />
Det vil gøre det mere attraktivt at spille basketball <strong>og</strong> samtidig formindske<br />
det g<strong>en</strong>erelle støjniveau.<br />
D<strong>en</strong>ne type af løsninger ville betyde, at der i langt højere grad kunne opstå<br />
flere varierede former for <strong>idrætslegeplads</strong>er, hvor etablering af <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong><br />
ikke nødv<strong>en</strong>digvis var afhængig af tilskud fra kommune, fonde o.l.
BEDRE PLACERING I LOKALMILJØET<br />
Det andet område, der <strong>skal</strong> peges på, er <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong>s placering i lokalmiljøet.<br />
Idé<strong>en</strong> med <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> er, at d<strong>en</strong> er placeret på <strong>en</strong> måde, så der<br />
er let adgang, eller som det meget ramm<strong>en</strong>de er blevet sagt: ‘En <strong>idrætslegeplads</strong><br />
<strong>skal</strong> <strong>ligge</strong> i vej<strong>en</strong>!’.<br />
Der findes desværre flere eksempler på, at <strong>idrætslegeplads</strong>erne placeres<br />
afsides eller uh<strong>en</strong>sigtsmæssige steder, der forhindrer <strong>en</strong> optimal anv<strong>en</strong>delse.<br />
Man har fået d<strong>en</strong> idé at anskaffe <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>, m<strong>en</strong> man har ikke g<strong>en</strong>nemtænkt<br />
placering<strong>en</strong> eller været opmærksom på adgangsveje, klimatiske forhold<br />
osv. I værste fald vil <strong>en</strong> sådan <strong>idrætslegeplads</strong> overhovedet ikke blive brugt.<br />
En and<strong>en</strong> problemstilling, som <strong>og</strong>så handler om <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong>s placering,<br />
er d<strong>en</strong> æstetiske. N<strong>og</strong>le gange kan man have d<strong>en</strong> fornemmelse, at <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong><br />
er faldet direkte ned fra himl<strong>en</strong> <strong>og</strong> landet et helt tilfældigt sted. Der<br />
synes ikke at være taget h<strong>en</strong>syn til, at <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> i d<strong>en</strong>s form, funktion,<br />
materiale- <strong>og</strong> farvevalg gerne må indgå i stedet eller områdets arkitektur.<br />
45
46<br />
FOR MEGEN STANDARDTÆNKNING<br />
Et tredje område, som ikke direkte indgår i de beskrevne karakteristika for <strong>en</strong><br />
<strong>idrætslegeplads</strong>, er selve udformning <strong>og</strong> indretning af <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong>. Udover<br />
at <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> <strong>skal</strong> være et sted med mange aktivitetsmuligheder,<br />
<strong>ligge</strong>r der ing<strong>en</strong> begrænsninger eller standarder i selve udformning<strong>en</strong> <strong>og</strong> indretning<strong>en</strong><br />
af <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>.<br />
Alligevel kan man spore <strong>en</strong> form for standardtænkning i udformning af<br />
<strong>idrætslegeplads</strong>erne. ‘So ein ding müss<strong>en</strong> wir auch hab<strong>en</strong>’ afspejles på mange<br />
<strong>idrætslegeplads</strong>er med multiban<strong>en</strong> som <strong>en</strong> prototype på, hvad man m<strong>en</strong>er <strong>en</strong><br />
<strong>idrætslegeplads</strong> <strong>skal</strong> indeholde.<br />
IDRÆTSLEGEPLADSEN SOM IDÉ<br />
Der er al mulig grund til at huske på, at <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> som idé var et modstykke<br />
til de konv<strong>en</strong>tionelle <strong>og</strong> standardiserede idrætsanlæg, som prægede<br />
1960’erne <strong>og</strong> 1970’erne. De fremkomne kritiske komm<strong>en</strong>tarer til erfaringerne<br />
med <strong>idrætslegeplads</strong>erne i forhold til anlægsudgifter, placering i lokalmiljøet,<br />
mangl<strong>en</strong>de fantasi <strong>og</strong> kreativitet <strong>skal</strong> ses i d<strong>en</strong>ne samm<strong>en</strong>hæng.<br />
Hvis <strong>idrætslegeplads</strong>erne som idé <strong>skal</strong> være nye alternative lege- <strong>og</strong> idrætsmiljøer<br />
i nærmiljøet, er der vigtigt, at <strong>idrætslegeplads</strong>erne er billige, brugbare<br />
<strong>og</strong> oplevelsesrige.<br />
M<strong>en</strong> hvordan ser <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> eg<strong>en</strong>tlig ud?<br />
Litteratur<br />
Schytte, B<strong>en</strong>ny (1996), Idrætslegepladser i Danmark, Kulturministeriet.
Fra boldbur til legepark<br />
Som overskrift<strong>en</strong> på dette kapitel antyder, kan <strong>idrætslegeplads</strong>er være meget<br />
forskellige. Hvordan <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> <strong>skal</strong> se ud, findes der ing<strong>en</strong> normer<br />
eller standarder for. I princippet er der ing<strong>en</strong> begrænsninger for udformning<br />
<strong>og</strong> indretning af <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>, bortset fra at d<strong>en</strong> <strong>skal</strong> inspirere til forskellige<br />
former for leg <strong>og</strong> idræt i ud<strong>en</strong>dørs omgivelser <strong>og</strong> h<strong>en</strong>v<strong>en</strong>de sig til forskellige<br />
alders- <strong>og</strong> brugergrupper.<br />
Der er heller ing<strong>en</strong> begrænsninger i form af, hvor <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> <strong>skal</strong><br />
eller kan placeres, bortset fra at d<strong>en</strong> helst <strong>skal</strong> <strong>ligge</strong> et sted, som er tilgængeligt,<br />
for at d<strong>en</strong> bliver brugt. De få begrænsninger, der <strong>ligge</strong>r i udformning <strong>og</strong> indretning<br />
af <strong>idrætslegeplads</strong>er, er både <strong>en</strong> mulighed for <strong>og</strong> <strong>en</strong> udfordring til at<br />
skabe forskellige former <strong>og</strong> typer af <strong>idrætslegeplads</strong>er.<br />
Hvis <strong>idrætslegeplads</strong>erne indgår som <strong>en</strong> naturlig del af lokalmiljøet <strong>og</strong><br />
spiller samm<strong>en</strong> med de omgivelser, de placeres i, vil konsekv<strong>en</strong>s<strong>en</strong> blive, at der<br />
ikke vil findes to <strong>idrætslegeplads</strong>er, der er <strong>en</strong>s.<br />
I dette kapitel præs<strong>en</strong>teres <strong>en</strong> række forskellige <strong>idrætslegeplads</strong>er, som viser<br />
d<strong>en</strong> variation, bredde <strong>og</strong> mangfoldighed, som <strong>idrætslegeplads</strong>erne er udtryk<br />
for. De udvalgte eksempler repræs<strong>en</strong>terer <strong>en</strong> forskellighed i forhold til ge<strong>og</strong>rafisk<br />
beligg<strong>en</strong>hed, placering i lokalområdet, faciliteter, materialevalg, aktivitetsmuligheder,<br />
initiativtagere, anlægsudgifter mv.<br />
I udvælgels<strong>en</strong> af <strong>idrætslegeplads</strong>erne er der lagt vægt på at medtage n<strong>og</strong>le<br />
af de første <strong>idrætslegeplads</strong>er, som blev etableret, for dermed at se udvikling<strong>en</strong><br />
eller forandring<strong>en</strong> g<strong>en</strong>nem år<strong>en</strong>es løb, <strong>og</strong> ikke mindst erfaringerne set i forhold<br />
til int<strong>en</strong>tioner, anv<strong>en</strong>delse, holdbarhed mv.<br />
Et par af eksemplerne (Havnepark<strong>en</strong> <strong>og</strong> Enghave Plads) er interessante ud<br />
fra d<strong>en</strong> betragtning, at de i udgangspunktet ikke har haft som overordnet mål<br />
at skulle være <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>. Når de er medtaget, er det, fordi disse to<br />
eksempler viser, hvordan process<strong>en</strong> med at udvikle nye byrum som et aktivt<br />
møde- <strong>og</strong> samlingssted i mange tilfælde udvikler sig til pladser <strong>og</strong> steder, som<br />
<strong>ligge</strong>r tæt op af det, vi i d<strong>en</strong>ne her samm<strong>en</strong>hæng opfatter som <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>.<br />
47
48<br />
[ Idrætslegeplads]<br />
NAVN<br />
Anna<br />
BELIGGENHED<br />
I skolegård<strong>en</strong> på <strong>en</strong> nedlagt<br />
skole i Århus Midtby.<br />
Skol<strong>en</strong> fungerer nu som<br />
lokalt beboerhus. Ved sid<strong>en</strong><br />
af beboerhuset findes <strong>en</strong><br />
pædag<strong>og</strong>isk ledet legeplads.<br />
INITIATIVTAGERE<br />
DGI, Århusegn<strong>en</strong> <strong>og</strong> lokale<br />
beboere<br />
ETABLERINGSTIDSPUNKT<br />
1989<br />
ANLÆGSUDGIFTER<br />
205.000 kr.<br />
FINANSIERING<br />
Kulturministeriet, DGI <strong>og</strong><br />
Århus Kommune<br />
BEMÆRKNINGER<br />
Idrætslegeplads<strong>en</strong> var d<strong>en</strong><br />
første, som blev realiseret<br />
med økonomisk tilskud fra<br />
Kulturministeriets idrætspulje<br />
til nye ud<strong>en</strong>dørs<br />
idrætsanlæg.<br />
MIDT I BYEN<br />
Idrætslegeplads<strong>en</strong> på Skt. Annagades Skole var d<strong>en</strong> første, der fik tilskud fra<br />
Kulturministeriets pulje til <strong>idrætslegeplads</strong>er. D<strong>en</strong> blev indviet i 1989 <strong>og</strong> var<br />
<strong>en</strong> del af et større projekt Pust liv i din by i Århus, hvor int<strong>en</strong>tionerne var at<br />
skabe nye lege- <strong>og</strong> idrætsmiljøer i storby<strong>en</strong>. Initiativtager til projektet var Århus<br />
Amts Gymnastikfor<strong>en</strong>ing (AAG), som i samarbejde med lokale beboergrupper<br />
udviklede forskellige konkrete projekter. Et af projekterne blev <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong><br />
på Skt. Annagades Skole.<br />
Skol<strong>en</strong> var blevet nedlagt <strong>og</strong> omdannet til beboerhus, m<strong>en</strong> skolegård<strong>en</strong><br />
blev stadigvæk anv<strong>en</strong>dt som parkeringsplads. Projektgrupp<strong>en</strong> ønskede at omdanne<br />
skolegård<strong>en</strong> til et lege- <strong>og</strong> idrætsmiljø med boldbaner, skateboardanlæg,<br />
bocciabane, et grønt rekreativt område med græs, borde <strong>og</strong> bænke <strong>og</strong> <strong>en</strong> pavillon<br />
som samlingssted til ældre <strong>og</strong> andre brugere, der måtte trænge til <strong>en</strong> pause<br />
i de fysiske udfoldelser, som der stod i projektbeskrivels<strong>en</strong>.<br />
Det var ikke alt, der blev realiseret. Da <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> blev indviet i<br />
1989 havde man fået anlagt <strong>en</strong> bane på 24 x 14 m med <strong>en</strong> rød kunststofbelægning<br />
<strong>og</strong> opstregninger, hvor der kunne spilles volleyball, badminton,<br />
hockey, minit<strong>en</strong>nis, fodbold mv. Derudover havde man opstreget <strong>en</strong> bane til<br />
brug for rundbold, langbold <strong>og</strong> unihockey samt etableret et skateranlæg bestå<strong>en</strong>de<br />
af <strong>en</strong> halfpine <strong>og</strong> plads til freestyle rulleskøjte- <strong>og</strong> skateraktiviteter.<br />
Idrætslegeplads<strong>en</strong> har sid<strong>en</strong> etablering<strong>en</strong> været <strong>en</strong> stor succes. G<strong>en</strong>nem<br />
år<strong>en</strong>e er der sket <strong>en</strong> del forandringer. Der er sid<strong>en</strong> opsat <strong>en</strong> bande omkring<br />
boldban<strong>en</strong>, <strong>og</strong> skateranlægget er forandret i takt med de unges ønsker om nye<br />
<strong>og</strong> anderledes muligheder.<br />
Idrætslegeplads<strong>en</strong> bruges dagligt hele året rundt, <strong>og</strong> brugerne kommer ikke<br />
kun fra nærområdet, m<strong>en</strong> fra hele Århus. Det er fortrinsvis unge, der kommer<br />
på plads<strong>en</strong>, <strong>og</strong> skaterne er i overtal.
Anna, som <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> kaldes af de unge, bliver <strong>og</strong>så brugt som mødested,<br />
<strong>og</strong> selvom om pigerne ikke bruger plads<strong>en</strong> til fysisk udfoldelse, kommer<br />
de for at møde deres mandlige v<strong>en</strong>ner <strong>og</strong> kammerater.<br />
Idrætslegeplads<strong>en</strong> på Skt. Annagades Skole er et godt eksempel på, hvordan<br />
det er muligt at etablere <strong>en</strong> forholdsvis billig <strong>idrætslegeplads</strong>, som fungerer.<br />
D<strong>en</strong> er et eksempel på, at det ikke er kun er et spørgsmål om, hvor stor <strong>og</strong><br />
dyr <strong>en</strong> idrætsplads er, m<strong>en</strong> at placering<strong>en</strong> er meget afgør<strong>en</strong>de.<br />
D<strong>en</strong> daglige drift <strong>og</strong> vedligeholdelse af <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> bliver varetaget<br />
af beboerhusets servicemedarbejdere. Hvis brugerne har ønsker om nye tiltag<br />
eller nye muligheder, bliver det drøftet i <strong>en</strong> arbejdsgruppe i beboerhusets regi.<br />
49
50<br />
[ Idrætslegeplads]<br />
NAVN<br />
Banerne på Bülowsvej<br />
BELIGGENHED<br />
Midt i et storbykvarter,<br />
ved skole <strong>og</strong> idrætshal.<br />
INITIATIVTAGERE<br />
Fredriksberg Idræts-Union<br />
<strong>og</strong> Skol<strong>en</strong> ved Bülowsvej.<br />
ETABLERINGSTIDSPUNKT<br />
1994<br />
ANLÆGSUDGIFTER<br />
5 mio. kr.<br />
FINANSIERING<br />
<strong>Lokale</strong>- <strong>og</strong> Anlægsfond<strong>en</strong>,<br />
Frederiksberg Kommune<br />
BEMÆRKNINGER<br />
Gode, solide materialer blev<br />
valgt ved etablering af<br />
<strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong>.<br />
I KVARTERET<br />
I forbindelse med nedrivning af to fabriksbygninger på Bülowsvej på Frederiksberg<br />
blev der skabt mulighed for at anlægge <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> i et tæt bebygget<br />
boligkvarter til brug for beboerne, d<strong>en</strong> nærligg<strong>en</strong>de skole <strong>og</strong> de lokale idrætsfor<strong>en</strong>inger.<br />
Idrætslegeplads<strong>en</strong> stod færdig i 1994 <strong>og</strong> indeholder to store multibaner<br />
med h<strong>en</strong>holdsvis asfalt <strong>og</strong> kunstgræs, et legeområde med et højt klatr<strong>en</strong>et <strong>og</strong><br />
legedyr, to mindre beplantede bakker samt et større fliseområde med bord/<br />
bænkesæt <strong>og</strong> store kampest<strong>en</strong>. De beplantede bakker, som er et yndet lege- <strong>og</strong><br />
opholdssted, <strong>og</strong> områderne med græs, der er sået i armeringsmåtter for at klare<br />
det store slid, giver området et grønt islæt.<br />
Boldbanerne er meget b<strong>en</strong>yttet af områdets unge <strong>og</strong> specielt asfaltban<strong>en</strong><br />
anv<strong>en</strong>des meget til fodbold, rulleskøjtehockey, skateboard mv. Boldbanernes<br />
belægning med h<strong>en</strong>holdsvis asfalt <strong>og</strong> kunstgræs gør det muligt at b<strong>en</strong>ytte banerne<br />
hele året rundt.<br />
Idrætslegeplads<strong>en</strong> er meget attraktiv <strong>og</strong> b<strong>en</strong>yttes af lokale børnehaver,<br />
børnefamilier samt af lokalområdets børn <strong>og</strong> unge efter skoletid, om aft<strong>en</strong><strong>en</strong><br />
<strong>og</strong> i week<strong>en</strong>derne.
Idrætslegeplads<strong>en</strong> b<strong>en</strong>yttes <strong>og</strong>så flittigt af skol<strong>en</strong>s elever i frikvartererne<br />
<strong>og</strong> i forbindelse med skol<strong>en</strong>s idrætsundervisning.<br />
Både de store <strong>og</strong> mindre elever er meget interesserede<br />
i at bruge boldbanerne i frikvartererne. For at sikre at alle<br />
kan få mulighed for at b<strong>en</strong>ytte boldbanerne ud<strong>en</strong> større<br />
konflikter, har skol<strong>en</strong>s elevråd udarbejdet <strong>en</strong> model for brug<br />
af boldbanerne, hvor eleverne på skift har adgang til boldbanerne.<br />
Det har efterfølg<strong>en</strong>de vist sig, at materialevalg, belægninger<br />
osv. har været af <strong>en</strong> så god kvalitet, at området i dag<br />
– 10 år efter opførels<strong>en</strong> – i store træk fremstår intakt. Bortset<br />
fra lidt graffiti har området ikke oplevet hærværk af n<strong>og</strong><strong>en</strong><br />
art.<br />
I 1994, da det nye udeareal blev etableret, var jord<strong>en</strong><br />
forur<strong>en</strong>et af olie fra <strong>en</strong> tidligere fabrik på stedet. Man fastholdt<br />
d<strong>og</strong> projektet <strong>og</strong> kørte så meget jord væk som muligt.<br />
Der er nedlagt <strong>en</strong> membran under hele området som <strong>en</strong> ekstra<br />
sikkerhed mod d<strong>en</strong> forur<strong>en</strong>ede jord. D<strong>en</strong>ne løsning har<br />
fungeret godt.<br />
Skol<strong>en</strong> afsætter årligt 70.000 kr. til vedligeholdelse, som<br />
udføres af skol<strong>en</strong>s personale. Derudover finansierer kommun<strong>en</strong><br />
vedligeholdelse af træer <strong>og</strong> beplantninger, som udføres<br />
af kommun<strong>en</strong>s gartnere.<br />
En fornyelse <strong>og</strong> r<strong>en</strong>overing af <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> er under<br />
etablering med <strong>en</strong> bevilling fra Frederiksberg Kommune.<br />
Formålet er at give det nuvær<strong>en</strong>de anlæg et løft <strong>og</strong> gøre området<br />
<strong>en</strong>dnu mere brugbart <strong>og</strong> funktionelt.<br />
51<br />
TEGNING: SUSAN FRIIS
52<br />
[ Idrætslegeplads]<br />
NAVN<br />
Enghave Plads<br />
BELIGGENHED<br />
På ydre Vesterbro. Plads<strong>en</strong><br />
<strong>ligge</strong>r mellem <strong>en</strong> trafikeret<br />
vej, skole <strong>og</strong> <strong>en</strong> større park.<br />
INITIATIVTAGERE<br />
Beboere i området.<br />
ETABLERINGSTIDSPUNKT<br />
1995<br />
ANLÆGSUDGIFTER<br />
Hele plads<strong>en</strong>: 10 mio. kr.<br />
FINANSIERING<br />
Køb<strong>en</strong>havns Kommune<br />
BEMÆRKNINGER<br />
Plads<strong>en</strong> er eg<strong>en</strong>tlig ikke<br />
anlagt som <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>.<br />
PÅ STENBROEN<br />
I yderkant<strong>en</strong> af Vesterbro <strong>ligge</strong>r Enghave Plads. Området bestod i mange år<br />
af to pladser med <strong>en</strong> befærdet vej imellem. D<strong>en</strong> <strong>en</strong>e plads havde et grusbelagt<br />
område med et boldbur <strong>og</strong> legeredskaber <strong>og</strong> blev ofte brugt til hundeluftning.<br />
D<strong>en</strong> and<strong>en</strong> plads bestod af springvand <strong>og</strong> bænke.<br />
I 1989 t<strong>og</strong> n<strong>og</strong>le beboere, skole <strong>og</strong> institutioner omkring Enghave Plads<br />
initiativ til at drøfte plads<strong>en</strong>s udformning <strong>og</strong> funktion. Der blev nedsat <strong>en</strong> arbejdsgruppe<br />
med repræs<strong>en</strong>tanter fra beboerne <strong>og</strong> Køb<strong>en</strong>havns Kommune.<br />
Beboerne havde <strong>en</strong> række ønsker til plads<strong>en</strong>. D<strong>en</strong> skulle være mere grøn,<br />
<strong>og</strong> der var et ønske om, at d<strong>en</strong> kunne være et tilbud til mange af lokalområdets<br />
beboere. Man havde et ønske om at skabe et varieret opholds- <strong>og</strong> legeareal med<br />
mange muligheder <strong>og</strong> funktioner. Man var <strong>og</strong>så meget opmærksom på at anlægge<br />
n<strong>og</strong>le områder, som beboerne selv kunne være med til at præge <strong>og</strong> tage<br />
ansvar for.<br />
Det er lykkedes i forhold til d<strong>en</strong> økol<strong>og</strong>iske have <strong>og</strong> i forhold til rulleskøjte-<br />
<strong>og</strong> skateranlægget, som de unge selv hele tid<strong>en</strong> ændrer på med diverse paller,<br />
rør o.l.<br />
1995 blev Enghave Plads færdig, <strong>og</strong> d<strong>en</strong> vestlige del af plads<strong>en</strong> kan betragtes<br />
som <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>. Midt på plads<strong>en</strong> bag d<strong>en</strong> eksister<strong>en</strong>de to meter høje<br />
bøgehæk er anlagt <strong>en</strong> indhegnet, grusbelagt boldbane, et såkaldt boldbur.<br />
Omkring boldban<strong>en</strong> er der asfaltarealer til rulleskøjter <strong>og</strong> skateboards, et<br />
grusområde til kuglespil <strong>og</strong> <strong>en</strong> skulpturelt udformet legeplads med <strong>en</strong> lund af<br />
afbarkede træstammer <strong>og</strong> <strong>en</strong> naturst<strong>en</strong>sbelægning samt <strong>en</strong> skulpturel vandpost<br />
<strong>og</strong> vandr<strong>en</strong>de. Endvidere er der anlagt <strong>en</strong> økol<strong>og</strong>isk beboerhave, som områdets<br />
lokale beboerne er ansvarlige for.<br />
Som udgangspunkt er plads<strong>en</strong> ikke blevet r<strong>en</strong>overet, for at d<strong>en</strong> skulle være<br />
<strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>, m<strong>en</strong> ikke desto mindre er det interessant, at plads<strong>en</strong> i overvej<strong>en</strong>de<br />
grad b<strong>en</strong>yttes af mange forskellige aldersgrupper til varier<strong>en</strong>de former<br />
for fysisk udfoldelse.<br />
På plads<strong>en</strong> er der altid m<strong>en</strong>nesker. D<strong>en</strong> fungerer på d<strong>en</strong> måde, at de forskellige<br />
brugergrupper anv<strong>en</strong>der plads<strong>en</strong> til deres forskellige gøremål. Her<br />
kommer skatere <strong>og</strong> rulleskøjteløbere, som har udviklet <strong>og</strong> skabt nye muligheder<br />
ved selv at anlægge forskellige skateranlæg. Fodbold- <strong>og</strong> basketban<strong>en</strong> bruges<br />
både spontant i dagligdag<strong>en</strong>, <strong>og</strong> i vintermånederne bruger de lokale fodboldklubber<br />
ban<strong>en</strong> til deres vintertræning. Petanqueanlægget bruges flittigt af
1<br />
4<br />
5<br />
6<br />
de voksne <strong>og</strong> p<strong>en</strong>sionisterne. Der er opstået flere petanqueklubber, som<br />
har medlemmer, der kommer fra hele Køb<strong>en</strong>havn.<br />
Plads<strong>en</strong> <strong>ligge</strong>r nærmest lige i vej<strong>en</strong>! Her kommer mange m<strong>en</strong>nesker<br />
forbi, <strong>og</strong> området består af mange børnefamilier, unge <strong>og</strong> p<strong>en</strong>sionister.<br />
Plads<strong>en</strong> <strong>ligge</strong>r nær <strong>en</strong> meget trafikeret vej, m<strong>en</strong> det synes ikke at være<br />
n<strong>og</strong><strong>en</strong> forhindring for at bruge d<strong>en</strong>. Måske tværtimod.<br />
2<br />
3<br />
1. Beboerhaver 2. Hundeløbegård 3. Rulleskøjte- <strong>og</strong> skateboardbane<br />
4. Petanquebaner 5. Boldbane 6. Legeplads<br />
TEGNING: NIELS MANSA<br />
53
54<br />
[ Idrætslegeplads]<br />
NAVN<br />
Gerlev Legepark<br />
BELIGGENHED<br />
I tilknytning til Gerlev<br />
Idrætshøjskole, som <strong>ligge</strong>r<br />
6 km syd for Slagelse.<br />
Idrætslegeplads<strong>en</strong> er på<br />
størrelse med syv fodboldbaner<br />
<strong>og</strong> er placeret på <strong>en</strong><br />
tidligere mark.<br />
INITIATIVTAGERE<br />
Idrætshistorisk Værksted,<br />
Gerlev Idrætshøjskole.<br />
ETABLERINGSTIDSPUNKT<br />
1999<br />
ANLÆGSUDGIFTER<br />
4,7 mio. kr.<br />
FINANSIERING<br />
Kulturministeriet, <strong>Lokale</strong>- <strong>og</strong><br />
Anlægsfond<strong>en</strong>, Friluftsrådet,<br />
Vestsjællands Amt, Hashøj<br />
Kommune m.fl.<br />
BEMÆRKNINGER<br />
Idrætslegeplads<strong>en</strong> fungerer<br />
blandt andet som uddannelsessted<br />
for Idrætshistorisk<br />
Værksted. D<strong>en</strong> adskiller sig<br />
fra andre <strong>idrætslegeplads</strong>er<br />
ved, at der er adgang mod<br />
<strong>en</strong>tré, <strong>og</strong> at der kun er åb<strong>en</strong>t<br />
<strong>en</strong> del af året.<br />
PÅ MARKEN<br />
I 1995 udgav Idrætshistorisk Værksted på Gerlev Idrætshøjskole et hæfte, der<br />
beskrev <strong>en</strong> plan om at oprette <strong>en</strong> international <strong>idrætslegeplads</strong>. Målet var at<br />
skabe <strong>en</strong> mønsterlegeplads <strong>og</strong> dermed <strong>en</strong> fornyelse af park- <strong>og</strong> legepladskultur<strong>en</strong><br />
(Møller, 1995). Fire år efter i 1999 blev <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> indviet <strong>og</strong> fik navnet<br />
Gerlev Legepark.<br />
På <strong>en</strong> tidligere mark, 6 km syd for Slagelse, <strong>ligge</strong>r nu Danmarks største<br />
<strong>idrætslegeplads</strong>, som på flere punkter adskiller sig fra d<strong>en</strong>ne b<strong>og</strong>s opfattelse af,<br />
hvad <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> er, idet der ikke er fri adgang. Her <strong>skal</strong> der betales for<br />
at lege! Og d<strong>en</strong> har heller ikke åb<strong>en</strong> hele året rundt. Åbningstid<strong>en</strong> er fra 1. maj<br />
til efter efterårsferi<strong>en</strong>.<br />
I <strong>en</strong> præs<strong>en</strong>tation af udvalgte <strong>idrætslegeplads</strong>er er d<strong>en</strong> d<strong>og</strong> ikke til at komme<br />
ud<strong>en</strong> om. Som inspiration for andre, der ønsker at indrette <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong><br />
<strong>og</strong> som eksempel på, hvilke aktivitetsmuligheder <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong><br />
kan rumme, er d<strong>en</strong> meget inspirer<strong>en</strong>de. Især er det værd at fremhæve de mange<br />
bræt- <strong>og</strong> kuglespil, som er meget velegnede for d<strong>en</strong> ældre g<strong>en</strong>eration <strong>og</strong> for andre,<br />
hvis fysiske formå<strong>en</strong> er begrænset.<br />
Gerlev Legepark <strong>ligge</strong>r i tilknytning til Gerlev Idrætshøjskole <strong>og</strong> er <strong>en</strong> del<br />
af Idrætshistorisk Værksted, som blev etableret i 1983 med det formål at forske<br />
i <strong>og</strong> være et lev<strong>en</strong>de museum for gamle idrætslege.
Legepark<strong>en</strong> består af forskellige opholds- <strong>og</strong> legemiljøer, som bindes samm<strong>en</strong><br />
af beplantning <strong>og</strong> stier. Her er blandt andet <strong>en</strong> vikingemark til gamle<br />
kamplege, <strong>en</strong> bylegeplads med asfalt til streetbasket, rulleskøjteløb, skøjtebane<br />
samt <strong>en</strong> mur til slagbold <strong>og</strong> andre boldspil, et torv med grus til ud<strong>en</strong>landske<br />
kuglespil samt et stadion til gamle middelalderspil <strong>og</strong> lege. Endvidere er der <strong>en</strong><br />
naturlegeplads <strong>og</strong> <strong>en</strong> teltlejr til overnatt<strong>en</strong>de gæster samt <strong>en</strong> café.<br />
Som <strong>en</strong> del af Gerlev Legeparks koncept afholder Idrætshistorisk Værksted<br />
kurser for pædag<strong>og</strong>er, lærere, idrætsinstruktører m.fl., hvor legepark<strong>en</strong> fungerer<br />
som d<strong>en</strong> fysiske ramme for undervisning<strong>en</strong>.<br />
Gerlev Legepark har omkring 20.000 besøg<strong>en</strong>de hvert år, <strong>og</strong> d<strong>en</strong> fungerer<br />
som udflugtsmål for familier, firmaer <strong>og</strong> for<strong>en</strong>inger på linie med udflugtsmål<br />
som museer, sommerlande mv.<br />
FOTO: IDRÆTSHISTORISK VÆRKSTED<br />
55
56<br />
[ Idrætslegeplads]<br />
NAVN<br />
Havnepark<strong>en</strong><br />
BELIGGENHED<br />
På Islands Brygge som <strong>en</strong><br />
del af havneanlægget.<br />
INITIATIVTAGERE<br />
Bryggebeboerne <strong>og</strong> Islands<br />
Brygges Lokalråd.<br />
ETABLERINGSTIDSPUNKT<br />
2001<br />
ANLÆGSUDGIFTER<br />
Ca. 25 mio. kr.<br />
FINANSIERING<br />
Køb<strong>en</strong>havns Kommune <strong>og</strong><br />
<strong>Lokale</strong>- <strong>og</strong> Anlægsfond<strong>en</strong><br />
m.fl.<br />
BEMÆRKNINGER<br />
Havnepark<strong>en</strong> fungerer ikke<br />
kun som lokalt aktivitets<strong>og</strong><br />
mødested. Folk kommer<br />
fra hele Køb<strong>en</strong>havn.<br />
PÅ HAVNEN<br />
På Islands Brygge i Køb<strong>en</strong>havn er der etableret <strong>en</strong> havnepark, som kan betegnes<br />
som <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>. D<strong>en</strong> har alle de ingredi<strong>en</strong>ser, der karakteriserer <strong>en</strong><br />
idrætsplads. Der er fri adgang, åb<strong>en</strong>t hele døgnet, d<strong>en</strong> er lokalt forankret osv.<br />
Og ikke mindst er der <strong>en</strong> lang række muligheder for fysisk udfoldelse.<br />
Havnepark<strong>en</strong> er et lokalt beboerinitativ. I 1983 overdr<strong>og</strong> Havnevæs<strong>en</strong>et<br />
10.000 m 2 havnefront ved Langebro til Islands Brygges Lokalråd. I 1994 blev<br />
der udarbejdet <strong>en</strong> parkplan for området, <strong>og</strong> i 2001 blev Havnepark<strong>en</strong> indviet.<br />
Park<strong>en</strong> bestod oprindelig af tre længdeakser; d<strong>en</strong> brost<strong>en</strong>sbelagte havnefront,<br />
arealet i midt<strong>en</strong> med de mange forskellige aktivitetsmuligheder samt d<strong>en</strong><br />
grusbelagte allé. Sid<strong>en</strong> er <strong>en</strong> ny akse kommet til med anlæggelse af et badeanlæg<br />
i havn<strong>en</strong> i sommer<strong>en</strong> 2002. I 2003 blev et nyt beboerhus på området<br />
indviet.<br />
Allerede i 1996 blev det eksister<strong>en</strong>de skater- <strong>og</strong> streetbasketanlæg etableret,<br />
<strong>og</strong> året efter blev der anlagt <strong>en</strong> boule/petanquebane <strong>og</strong> <strong>en</strong> beachvolleybane.<br />
Der har således fra de første planer med havnepark<strong>en</strong> været et ønske om at<br />
skabe <strong>en</strong> park, der indeholdt tilbud om forskellige former for kropslige aktiviteter.<br />
Havnepark<strong>en</strong> er et eksempel på, hvordan <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> er opstået,<br />
ud<strong>en</strong> at ordet <strong>idrætslegeplads</strong> overhovedet har været nævnt. Man havde blot i<br />
beboergrupp<strong>en</strong> set, at området havde <strong>en</strong> række pot<strong>en</strong>tielle muligheder, hvor<br />
leg<strong>en</strong> <strong>og</strong> d<strong>en</strong> kropslige udfoldelse var <strong>en</strong> naturlig plads af helhed<strong>en</strong>.
Havnepark<strong>en</strong> blev frem mod indviels<strong>en</strong> løb<strong>en</strong>de suppleret med <strong>en</strong> legeplads<br />
indehold<strong>en</strong>de maritime indslag, <strong>en</strong> klatreskulptur, bordt<strong>en</strong>nisborde samt græsplæner<br />
til boldspil, solbadning mv.<br />
Det særlige ved d<strong>en</strong>ne <strong>idrætslegeplads</strong> er d<strong>en</strong>s placering. D<strong>en</strong> er <strong>en</strong> del af<br />
et større byrum med dets særlige karakter, h<strong>en</strong>v<strong>en</strong>der sig til mange aldersgrupper<br />
<strong>og</strong> er udover d<strong>en</strong> lokale forankring samtidig et mødested midt i by<strong>en</strong> <strong>og</strong><br />
for hele Køb<strong>en</strong>havn.<br />
I udformning<strong>en</strong> af havnepark<strong>en</strong> har det været et ønske at skabe et møde<br />
mellem n<strong>og</strong>et gammelt <strong>og</strong> nyt. Der er bevaret flere elem<strong>en</strong>ter <strong>og</strong> k<strong>en</strong>detegn,<br />
der i glimt fortæller havnefront<strong>en</strong>s historie.<br />
Havnepark<strong>en</strong> synes ikke at være færdig. Der vil kunne opstå nye muligheder,<br />
<strong>og</strong> det rustikke præg <strong>og</strong> materialerne gør, at d<strong>en</strong> kan holde til det store slid,<br />
der er. D<strong>en</strong> daglige drift <strong>og</strong> vedligeholdelse bliver varetaget af kommun<strong>en</strong>, m<strong>en</strong><br />
valget af materialer gør, at det er begrænset, hvad der er af vedligeholdelse.<br />
TEGNING: POUL JENSEN OG ANNELISE BRAMSNÆS<br />
57
58<br />
[ Idrætslegeplads]<br />
NAVN<br />
Mark<strong>en</strong><br />
BELIGGENHED<br />
I et boligområde i <strong>en</strong> storby.<br />
INITIATIVTAGERE<br />
Beboerfor<strong>en</strong>ing i<br />
Zeuspark<strong>en</strong>, Aalborg.<br />
ETABLERINGSTIDSPUNKT<br />
1993<br />
ANLÆGSUDGIFTER<br />
305.000 kr.<br />
FINANSIERING<br />
Kulturministeriet, Det<br />
Kriminalpræv<strong>en</strong>tive Råd <strong>og</strong><br />
Aalborg Kommune.<br />
BEMÆRKNINGER<br />
Man ønskede at etablere <strong>en</strong><br />
<strong>idrætslegeplads</strong> for at<br />
stoppe de unges hærværk.<br />
Det lykkedes!<br />
I BEBYGGELSEN<br />
I boligbebyggels<strong>en</strong> Zeuspark<strong>en</strong> i Aalborg, som <strong>ligge</strong>r 6 km fra c<strong>en</strong>trum <strong>og</strong><br />
5 km fra nærmeste idrætsfor<strong>en</strong>ing, var man i begyndels<strong>en</strong> af 1990’erne meget<br />
plaget af unge, som larmede <strong>og</strong> lavede hærværk. Problemet var, at der i boligområdet<br />
manglede steder, hvor de unge kunne opholde sig.<br />
Boligfor<strong>en</strong>ing<strong>en</strong> fik d<strong>en</strong> idé at etablere <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> på <strong>en</strong> mark, som<br />
lå i umiddelbar tilknytning til boligområdet. Kommun<strong>en</strong> havde råderet over<br />
mark<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> boligfor<strong>en</strong>ing<strong>en</strong> fik stillet d<strong>en</strong> til rådighed af kommun<strong>en</strong> med<br />
d<strong>en</strong> klausul, at området skulle være åb<strong>en</strong>t for andre <strong>en</strong>d boligfor<strong>en</strong>ing<strong>en</strong>s beboere,<br />
<strong>og</strong> at kommun<strong>en</strong> skulle tages med på råd ved større forandringer.<br />
Med økonomiske tilskud fra Kulturministeriet <strong>og</strong> Det kriminalpræv<strong>en</strong>tive<br />
Råd samt hjælp fra kommun<strong>en</strong>s Vej- <strong>og</strong> Parkfdeling blev der i 1993 anlagt <strong>en</strong><br />
<strong>idrætslegeplads</strong> på Mark<strong>en</strong>, som <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> kom til at hedde.<br />
Man ønskede ved anlæggels<strong>en</strong> at fastholde områdets grønne look <strong>og</strong> valgte<br />
fremfor bander <strong>og</strong> net at bruge overskudsjord<strong>en</strong> fra asfaltban<strong>en</strong> som <strong>en</strong> omkringligg<strong>en</strong>de<br />
vold.<br />
Asfaltban<strong>en</strong> er placeret i midt<strong>en</strong> <strong>og</strong> kan bruges til t<strong>en</strong>nis, basketball, volleyball,<br />
rulleskøjter, skateboard mv. På hver sin side af asfaltban<strong>en</strong> findes to<br />
store græsområder med h<strong>en</strong>holdsvis <strong>en</strong> agilitybane <strong>og</strong> <strong>en</strong> boldbane. Endvidere<br />
findes <strong>en</strong> beachvolleybane, <strong>en</strong> boulebane, <strong>en</strong> svævebane <strong>og</strong> <strong>en</strong> grillplads.<br />
Idrætslegeplads<strong>en</strong> har lysanlæg, som gør, at d<strong>en</strong> kan bruges efter mørkets<br />
frembrud. Man tænder selv for lyset, <strong>og</strong> når man forlader stedet, slukker lyset<br />
selv.
Fra start<strong>en</strong> var <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> først <strong>og</strong> fremmest tiltænkt de unge i boligområdet,<br />
m<strong>en</strong> d<strong>en</strong> bliver brugt af så godt som alle aldersgrupper <strong>og</strong> begge køn. Fx<br />
har <strong>en</strong> gruppe af pigerne i boligområdet været meget optaget af at spille basketball.<br />
Og d<strong>en</strong> ballade <strong>og</strong> hærværk, som foregik i boligområdet, <strong>og</strong> som var d<strong>en</strong><br />
væs<strong>en</strong>tligste grund til, at <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> blev etableret, ophørte!<br />
Ig<strong>en</strong>nem år<strong>en</strong>e har <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> ud over d<strong>en</strong> daglige brug været samlings-<br />
<strong>og</strong> mødested for mange forskellige arrangem<strong>en</strong>ter som fx børnefødselsdage,<br />
fodboldturneringer, d<strong>en</strong> årlige sommerfest <strong>og</strong> Sct. Hansfest.<br />
Idrætslegeplads<strong>en</strong> er nu over 10 år gammel, <strong>og</strong> selvom erfaringerne ig<strong>en</strong>nem<br />
år<strong>en</strong>e har været meget positive, har man de s<strong>en</strong>ere år oplevet <strong>en</strong> mangl<strong>en</strong>de<br />
interesse for at holde <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> ajour. De tidligere <strong>en</strong>tusiastiske<br />
medlemmer af Markudvalget er blevet ældre, <strong>og</strong> der synes at være behov for, at<br />
andre beboere med <strong>en</strong>tusiasme <strong>og</strong> <strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t tager over for at fastholde <strong>og</strong><br />
udvikle <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong>.<br />
59
60<br />
[ Idrætslegeplads]<br />
NAVN<br />
Al Montazah (Torvet)<br />
BELIGGENHED<br />
Idrætslegeplads<strong>en</strong> er<br />
placeret i tilknytning til <strong>en</strong><br />
ungdomsklub <strong>og</strong> fodboldklub,<br />
som <strong>ligge</strong>r i et stort<br />
boligområde i Århus.<br />
INITIATIVTAGERE<br />
Arbejdsgruppe i Gjellerup.<br />
ETABLERINGSTIDSPUNKT<br />
2003<br />
ANLÆGSUDGIFTER<br />
1,4 mio. kr.<br />
FINANSIERING<br />
Idrætspolitisk Idépr<strong>og</strong>ram<br />
<strong>og</strong> Århus Kommune.<br />
BEMÆRKNINGER<br />
I Gjellerupplan<strong>en</strong> i Århus bor<br />
der beboere fra mere <strong>en</strong>d 30<br />
forskellige nationer. 45 % af<br />
alle beboerne er under 20 år.<br />
FOTO: KLUBBERNE I GJELLERUP<br />
VED KLUBBEN<br />
I Gjellerup, et belastet boligområde i Århus, blev der taget initiativ til et<br />
udviklingsprojekt med det formål at skabe nye aktiviteter <strong>og</strong> udvikle nye ud<strong>en</strong>dørs<br />
anlæg samt styrke beboerinddragels<strong>en</strong> i hverdag<strong>en</strong>.<br />
Som et af resultaterne nedsattes <strong>en</strong> arbejdsgruppe, der skulle forsøge at<br />
etablere et Al Montazah, det arabiske ord for torv, <strong>og</strong> efterfølg<strong>en</strong>de inddrage<br />
forældre <strong>og</strong> voksne i aktiviteter på <strong>og</strong> omkring Al Montazah.<br />
Al Montazah var planlagt til at <strong>ligge</strong> i hjertet af Gjellerup, et sted som kan<br />
ses fra stort set alle boliger, <strong>og</strong> hvor <strong>en</strong> gåtur næst<strong>en</strong> uanset mål vil gå g<strong>en</strong>nem<br />
Al Montazah.<br />
Arbejdsgrupp<strong>en</strong> udarbejdede <strong>en</strong> projektbeskrivelse, hvor det overordnede<br />
mål var at skabe et mødested – <strong>en</strong> bypark for hele lokalområdets beboere. Som<br />
<strong>en</strong> del af d<strong>en</strong>ne bypark ønskede arbejdsgrupp<strong>en</strong> at etablere <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong><br />
som <strong>en</strong> del af torvet <strong>og</strong> i tilknytning til <strong>en</strong> pædag<strong>og</strong>isk bemandet legeplads, <strong>en</strong><br />
ungdomsklub, hvor d<strong>en</strong> lokale fodboldklub har klublokaler, <strong>og</strong> i nærhed<strong>en</strong> af<br />
n<strong>og</strong>le eksister<strong>en</strong>de fodboldbaner.<br />
Med tilskud fra Idrætspolitisk Idépr<strong>og</strong>ram <strong>og</strong> Århus Kommune blev<br />
<strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> <strong>en</strong> realitet i maj 2003. D<strong>en</strong> består af et skateranlæg, <strong>en</strong><br />
petanquebane samt <strong>en</strong> multibane med mulighed for at spille volleyball, fodbold,<br />
rulleskøjtehockey mv.<br />
Multiban<strong>en</strong> <strong>ligge</strong>r tæt op af ungdomsklubb<strong>en</strong> <strong>og</strong> fodboldklubb<strong>en</strong>s materialeskur,<br />
hvilket gør, at det er forholdsvis let at låne net, bolde, rulleskøjter,<br />
skateboard, ketsjer mv. Endvidere er der opsat lysanlæg, så området kan b<strong>en</strong>yttes<br />
efter mørkets frembrud.
TEGNING: LANDSKAB OG RUM APS<br />
Idrætslegeplads<strong>en</strong> er <strong>en</strong> meget stor succes. D<strong>en</strong> bruges næst<strong>en</strong> døgnet<br />
rundt af de lokale daginstitutioner, af klubberne i Gjellerup, af <strong>en</strong> nærligg<strong>en</strong>de<br />
skole til børn med social-emotionelle vanskeligheder <strong>og</strong> om eftermiddag<strong>en</strong> <strong>og</strong><br />
aft<strong>en</strong><strong>en</strong> på hverdage <strong>og</strong> i week<strong>en</strong>ds af lokalområdets børn <strong>og</strong> unge.<br />
En fast gruppe voksne (mænd) spiller volleyball om aft<strong>en</strong><strong>en</strong> <strong>og</strong> udgør <strong>en</strong><br />
grundstamme af ressourcestærke voksne, der hjælper til med løsning af opsøg<strong>en</strong>de<br />
opgaver i lokalområdet. Specielt i week<strong>en</strong>derne er området mødested for<br />
såvel børn, unge, familier <strong>og</strong> ældre i området. En del holder desud<strong>en</strong> picnic<br />
med hele famili<strong>en</strong>.<br />
Brabrand Boligfor<strong>en</strong>ing står for d<strong>en</strong> overordnede vedligeholdelse. På<br />
grund af stor slitage på anlægget har man besluttet, at der i fremtid<strong>en</strong> <strong>skal</strong> afsættes<br />
flere ressourcer til vedligeholdels<strong>en</strong>.<br />
FOTO: KLUBBERNE I GJELLERUP<br />
61
62<br />
[ Idrætslegeplads]<br />
NAVN<br />
Tuse <strong>idrætslegeplads</strong><br />
BELIGGENHED<br />
I <strong>en</strong> mindre landsby nær<br />
Holbæk. Idrætslegeplads<strong>en</strong><br />
<strong>ligge</strong>r ved skol<strong>en</strong>, d<strong>en</strong> lokale<br />
idrætsfor<strong>en</strong>ings klubhus,<br />
idrætshal, fodbold- <strong>og</strong><br />
t<strong>en</strong>nisbaner <strong>og</strong> <strong>en</strong> skolefritidsordning.<br />
INITIATIVTAGERE<br />
Idrætsfor<strong>en</strong>ing, skole <strong>og</strong> det<br />
øvrige lokalsamfund.<br />
ETABLERINGSTIDSPUNKT<br />
1997<br />
ANLÆGSUDGIFTER<br />
1, 5 mio. kr.<br />
FINANSIERING<br />
Kulturministeriet, DIF, DGI,<br />
<strong>Lokale</strong>- <strong>og</strong> Anlægsfond<strong>en</strong>,<br />
Holbæk Kommune <strong>og</strong> Tuse<br />
Idrætsfor<strong>en</strong>ing.<br />
BEMÆRKNINGER<br />
DIF har udarbejdet <strong>en</strong> cdrom<br />
om <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong>.<br />
I LANDSBYEN<br />
I d<strong>en</strong> lille landsby Tuse ved Holbæk findes <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>, som <strong>ligge</strong>r i et<br />
område tæt ved idrætshal, klubhus, skole <strong>og</strong> daginstitutioner.<br />
Bag <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> står et samlet lokalsamfund med repræs<strong>en</strong>tanter fra<br />
de forskellige borgergrupper, daginstitutioner, ungdomsklub, skole <strong>og</strong> idrætsfor<strong>en</strong>ing.<br />
Undervejs i idéfas<strong>en</strong> opstod <strong>en</strong> kontakt til Danmarks Idræts-Forbund,<br />
som var meget interesseret i at samarbejde <strong>og</strong> give tilskud til <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong>.<br />
Det gav mulighed for at tænke meget større tanker <strong>og</strong> idéer, <strong>en</strong>d<br />
det ellers var planlagt.<br />
Idrætslegeplads<strong>en</strong>, som blev indviet i 1997, er på størrelse med et par fodboldbaner<br />
<strong>og</strong> har <strong>en</strong> meget bred vifte af faciliteter <strong>og</strong> aktivitetsmuligheder. D<strong>en</strong><br />
er blevet udvidet over to gange <strong>og</strong> har i dag to multibaner i forskellige størrelse<br />
med kunststofbelægning, <strong>en</strong> beachvolleybane, et skateranlæg, <strong>en</strong> slagmur, et<br />
kuperet område til mountainbikere, boulebaner <strong>og</strong> et legeområde til de mindre<br />
børn med sandkasse <strong>og</strong> forskellige små høje. Rundt omkring <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong><br />
findes lysanlæg, så d<strong>en</strong> i princippet kan b<strong>en</strong>yttes i alle døgnets 24<br />
timer.<br />
Som <strong>en</strong> god idé er der anlagt <strong>en</strong> asfaltsti g<strong>en</strong>nem hele området, som betyder,<br />
at d<strong>en</strong> ‘kør<strong>en</strong>de ungdom’ med deres skateboards, rulleskøjter, cykler mv.<br />
kan komme let <strong>og</strong> ubesværet rundt til de forskellige aktivitetsmuligheder.<br />
Idrætslegeplads<strong>en</strong> har efterhånd<strong>en</strong> eksisteret i syv år, <strong>og</strong> bortset fra n<strong>og</strong>le<br />
slidte græsområder har de valgte materialer kunnet holde til d<strong>en</strong> daglige brug<br />
af faciliteterne.
Idrætslegeplads<strong>en</strong> bruges af skol<strong>en</strong>, idrætsfor<strong>en</strong>ing<strong>en</strong>, skolefritidsordning<strong>en</strong>,<br />
dagplejemødre mv., m<strong>en</strong> tiltrækker <strong>og</strong>så mange af de uorganiserede børn <strong>og</strong><br />
unge. En af de største succes’er er ifølge <strong>en</strong> af initiativtagerne d<strong>en</strong> petanquefor<strong>en</strong>ing,<br />
som er opstået. Her onsdag formiddag hele året rundt mødes mange<br />
af lokalsamfundets p<strong>en</strong>sionister for at spille petanque.<br />
D<strong>en</strong> daglige drift <strong>og</strong> vedligeholdelse af <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> er et fællesansvar<br />
mellem Holbæk Kommunes Vej- <strong>og</strong> Parkafdeling <strong>og</strong> <strong>en</strong> bred brugergruppe i<br />
Tuse.<br />
For at sikre <strong>en</strong> stadig udvikling <strong>og</strong> fornyelse af <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> er der etableret<br />
<strong>en</strong> visionsgruppe for <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong>. D<strong>en</strong> mødes, når n<strong>og</strong>le personer<br />
synes, der <strong>skal</strong> ske n<strong>og</strong>et nyt, eller når nye idéer opstår. Som <strong>en</strong> udløber af<br />
visionsgrupp<strong>en</strong>s arbejder er der igangsat et udviklingsprojekt med det formål<br />
at skabe <strong>en</strong> mobil overdækning på d<strong>en</strong> store multibane i forsøg, så ban<strong>en</strong> kan<br />
bruges optimalt hele året. Projektet forv<strong>en</strong>tes realiseret i løbet af 2004.<br />
63
Gode råd <strong>og</strong> idéer om<br />
<strong>idrætslegeplads</strong>er<br />
Hærværk er kreativitet på vrang<strong>en</strong><br />
(Uk<strong>en</strong>dt)<br />
Målet med <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> er at skabe et inspirer<strong>en</strong>de mødested, som inviterer<br />
til fysisk aktivitet for forskellige aldersgrupper. M<strong>en</strong> hvor placerer man <strong>en</strong><br />
<strong>idrætslegeplads</strong>, <strong>og</strong> hvordan udformer <strong>og</strong> indretter man d<strong>en</strong>? Det er nu efterhånd<strong>en</strong><br />
15 år sid<strong>en</strong>, de første <strong>idrætslegeplads</strong>er blev etableret rundt om i Danmark.<br />
I løbet af d<strong>en</strong>ne periode er der skabt <strong>en</strong> del erfaringer <strong>og</strong> med udgangspunkt<br />
i disse erfaringer, vil der blive præs<strong>en</strong>teret <strong>en</strong> række gode råd <strong>og</strong> idéer<br />
som inspiration <strong>og</strong> vejledning.<br />
PLACERING<br />
En <strong>idrætslegeplads</strong> bør være <strong>en</strong> integreret del af lokalmiljøet. D<strong>en</strong> <strong>skal</strong> indgå<br />
som <strong>en</strong> del af landskabet eller byrummet <strong>og</strong> spille samm<strong>en</strong> med stedets ånd eller<br />
plads<strong>en</strong>s sjæl, æstetikk<strong>en</strong> <strong>og</strong> d<strong>en</strong> atmosfære, der i forvej<strong>en</strong> præger området.<br />
Placering af <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> har afgør<strong>en</strong>de indflydelse på, hvor meget<br />
d<strong>en</strong> bliver brugt, <strong>og</strong> hvem der vil b<strong>en</strong>ytte d<strong>en</strong>. D<strong>en</strong> <strong>skal</strong> være let at komme til<br />
<strong>og</strong> fra. Hvis d<strong>en</strong> <strong>skal</strong> fungere som samlings-, være- <strong>og</strong> aktivitetssted for mange<br />
brugergrupper, <strong>skal</strong> d<strong>en</strong> placeres, så man hurtigt kan få <strong>en</strong> fornemmelse af, om<br />
der foregår n<strong>og</strong>et eller ej. Er der n<strong>og</strong><strong>en</strong>, man k<strong>en</strong>der? Er d<strong>en</strong> ledig? Er der n<strong>og</strong>et<br />
at se på? Med andre ord: En <strong>idrætslegeplads</strong> <strong>skal</strong> <strong>ligge</strong> i vej<strong>en</strong>!<br />
Hvis man er i tvivl om, hvor man <strong>skal</strong> placere <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>, kan det<br />
være <strong>en</strong> idé at holde øje med, hvor i by<strong>en</strong> der i forvej<strong>en</strong> er lidt liv eller allerede<br />
foregår forskellige former for leg <strong>og</strong> fysisk aktivitet. Måske er det der, d<strong>en</strong> <strong>skal</strong><br />
<strong>ligge</strong>. M<strong>en</strong> faktisk kan <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> placeres mange steder. Foran supermarkedet,<br />
ved parkeringsanlægget, foran klubhuset, ved stadionanlægget, i<br />
skolegård<strong>en</strong>, på torvet, i park<strong>en</strong>, på tomt<strong>en</strong> osv. En god idé vil være at finde<br />
et sted, som <strong>ligge</strong>r c<strong>en</strong>tralt i forhold til forskellige institutioner som børnehaver,<br />
skoler, plejehjem o.l., som ofte vil være interesseret i at bruge <strong>en</strong> nærligg<strong>en</strong>de<br />
<strong>idrætslegeplads</strong>.<br />
En del <strong>idrætslegeplads</strong>er er desværre blevet placeret uheldigt. Der findes<br />
flere eksempler på, at <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> er blevet placeret i et hjørne eller et<br />
sted, hvor d<strong>en</strong> er svær at få øje på eller placeret på <strong>en</strong> mark eller ved et idræts-<br />
65
66<br />
anlæg med åb<strong>en</strong>t land på alle sider. I sådanne tilfælde vil <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> ofte<br />
ikke blive brugt eller udnyttet optimalt.<br />
Da <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> er et ud<strong>en</strong>dørs lege- <strong>og</strong> idrætsanlæg, <strong>skal</strong> man være<br />
opmærksom på vind <strong>og</strong> vejr. Man <strong>skal</strong> anlægge <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> et sted, hvor<br />
der i forvej<strong>en</strong> er ly <strong>og</strong> læ eller, hvis det ikke er muligt, sørge for at skabe det ved<br />
hjælp af beplantning, hegn, volde, pergolaer o.l. Fx kan blæst<strong>en</strong> være meget<br />
g<strong>en</strong>er<strong>en</strong>de <strong>og</strong> begrænse <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> anv<strong>en</strong>delse. En løsning på dette<br />
problem kan være at grave <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> eller n<strong>og</strong>et af d<strong>en</strong> ned <strong>og</strong> dermed<br />
skabe mere læ. Overskudsjord<strong>en</strong> kan så udnyttes til forskellige terrænformationer<br />
som fx volde, bakker, trapper osv. Det vil <strong>og</strong>så være h<strong>en</strong>sigtsmæssigt,<br />
hvis der på <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> er ly i form af overdækning el.lign, hvor man kan<br />
opholde sig i tilfælde af regn <strong>og</strong> rusk.<br />
Man <strong>skal</strong> så vidt muligt <strong>og</strong>så tænke på placering<strong>en</strong> i forhold til naboer. På<br />
<strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> vil der ofte være et forholdsvis højt støjniveau med råb<strong>en</strong> <strong>og</strong><br />
skrig<strong>en</strong> <strong>og</strong> bolde, der larmer. Der kan være gang i d<strong>en</strong> morg<strong>en</strong>, middag, aft<strong>en</strong>,<br />
i week<strong>en</strong>der <strong>og</strong> ferier. Det vil være meget uheldigt, hvis <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> fører<br />
til <strong>en</strong> masse stridigheder. Derfor er det vigtigt, at man på forskellig måde<br />
tager højde for ikke at g<strong>en</strong>ere naboer unødv<strong>en</strong>digt. Det kan blandt andet gøres<br />
ved at afskærme området, vælge h<strong>en</strong>sigtsmæssige belægninger <strong>og</strong> andre støjdæmp<strong>en</strong>de<br />
foranstaltninger. En <strong>idrætslegeplads</strong> <strong>skal</strong> ikke splitte, m<strong>en</strong> tværtimod<br />
fremme et større fællesskab i lokalsamfundet.
UDFORMNING OG INDRETNING<br />
Idrætslegeplads<strong>en</strong>s placering, størrelse <strong>og</strong> omgivelser har selvfølgelig indflydelse<br />
på, hvilke muligheder der er for selve udformning<strong>en</strong> <strong>og</strong> indretning<strong>en</strong> af <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong>.<br />
M<strong>en</strong> uanset placering <strong>og</strong> størrelse er idé<strong>en</strong> med <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>, at d<strong>en</strong><br />
<strong>skal</strong> kunne anv<strong>en</strong>des til flere forskellige aktiviteter <strong>og</strong> til mange forskellige aldersgrupper<br />
samtidigt.<br />
I udformning <strong>og</strong> indretning vil det være formålstj<strong>en</strong>ligt, hvis man ikke<br />
betragter <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> som <strong>en</strong> statisk størrelse, m<strong>en</strong> snarere som et sted,<br />
der har forandring<strong>en</strong>s mulighed indbygget, så d<strong>en</strong> dermed er i stand til at inddrage<br />
nye kropskulturelle udtryk <strong>og</strong> aktiviteter.<br />
Selve udformning<strong>en</strong> <strong>og</strong> indretning<strong>en</strong> dvs. områdets karakter <strong>og</strong> de faciliteter,<br />
der placeres på <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>, har selvfølgelig stor indflydelse på,<br />
hvad der kommer til at foregå. D<strong>og</strong> kan man aldrig være helt sikker på, om der<br />
kommer til at foregå det, man tror, fordi specielt børn <strong>og</strong> unge ofte bruger ting<strong>en</strong>e<br />
på andre måder <strong>en</strong>d det, de måske lige er tiltænkt.<br />
For at give forskellige alders- <strong>og</strong> brugergrupper muligheder for at opleve<br />
fællesskabet <strong>og</strong> samtidig udfolde sig hver for sig kræver det, at <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong><br />
opdeles i forskellige afgrænsede rum. Fx vil det altid være h<strong>en</strong>sigtsmæssigt<br />
at skabe afgrænsninger i forhold til boldspil. Med h<strong>en</strong>syn til afgrænsninger<br />
<strong>og</strong> overgange vil det være <strong>en</strong> oplagt idé, hvis de i sig selv er steder for aktivitet<br />
eller ophold.<br />
Hvilke konkrete aktivitetsmuligheder, der <strong>skal</strong> eksistere på <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>,<br />
vil altid være et åb<strong>en</strong>t spørgsmål <strong>og</strong> blandt andet hænge samm<strong>en</strong><br />
67
68<br />
med, hvilke grupper <strong>og</strong> kropslige udfoldelsesmuligheder man ønsker at prioritere.<br />
Forslag <strong>og</strong> idéer til aktivitetsmuligheder <strong>og</strong> faciliteter er mange, se bl.a.<br />
Schytte, 1996; Schytte, 1998; J<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, 1998.<br />
Solide <strong>og</strong> robuste materialer<br />
Det er <strong>en</strong> god idé at etablere <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> i solide <strong>og</strong> robuste materialer.<br />
Hvis d<strong>en</strong> <strong>skal</strong> kunne holde i flere år, <strong>skal</strong> d<strong>en</strong> kunne klare vejrliget herhjemme<br />
<strong>og</strong> daglig slid af brugere. Erfaringer viser, at hvis <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> er attraktiv,<br />
bliver d<strong>en</strong> brugt næst<strong>en</strong> i døgndrift, hvilket indebærer, at d<strong>en</strong> <strong>skal</strong> udføres<br />
i gedigne <strong>og</strong> holdbare materialer for at kunne holde.<br />
Der findes flere eksempler på, at materialerne ikke kan holde til d<strong>en</strong> brug,<br />
især børn <strong>og</strong> unge gør af dem. Det er ikke nødv<strong>en</strong>digvis, fordi de udøver hærværk<br />
– det kan <strong>og</strong>så ske – m<strong>en</strong> fordi materialerne ikke er af <strong>en</strong> ord<strong>en</strong>tlig kvalitet.<br />
Udtrykket Hærværk er kreativitet på vrang<strong>en</strong> er meget sig<strong>en</strong>de i forhold til,<br />
at vi alt for ofte giver børn <strong>og</strong> unge dårlig kvalitet, hvorved ting<strong>en</strong>e hurtigt<br />
bliver ødelagt. Eller vi undlader at give dem muligheder for at være kreative,<br />
hvilket desværre <strong>og</strong>så m<strong>en</strong> ikke overrask<strong>en</strong>de kan føre til, at de bliver destruktive<br />
<strong>og</strong> ødelægg<strong>en</strong>de.<br />
Basketballkurve<br />
Et eksempel på dårlig kvalitet på <strong>idrætslegeplads</strong>erne er de basketballanlæg<br />
(stativer <strong>og</strong> kurve), man sætter op. De går alt for let i stykker. Materialerne kan<br />
slet ikke klare de belastninger, de er udsat for. Man kan m<strong>en</strong>e, at børn<strong>en</strong>e <strong>og</strong><br />
de unge skulle passe bedre på, m<strong>en</strong> når nu det at dunke er <strong>en</strong> del af spillet, må<br />
man af produc<strong>en</strong>ter <strong>og</strong> sportsfirmaer, som leverer disse produkter, <strong>og</strong> af de<br />
ansvarlige for <strong>idrætslegeplads</strong>erne kræve, at de indser <strong>og</strong> forstår det. Det er d<strong>og</strong><br />
heldigvis ved at ske. I dag er det muligt at få <strong>en</strong> basketballkurv, som både kan<br />
klare belastningerne ved vejrliget, <strong>og</strong> som kan klare, at n<strong>og</strong><strong>en</strong> dunker.<br />
Mål<br />
Et andet eksempel på dårlig kvalitet er de fodbold-, håndbold- <strong>og</strong> hockeymål,<br />
som sættes op. Selve målramm<strong>en</strong> er ofte <strong>en</strong> trækonstruktion, som ikke kan<br />
klare vejrliget <strong>og</strong> de mange hårde skud, de udsættes for. Ved multibaner er<br />
målramm<strong>en</strong> alt for ofte ikke spændt ord<strong>en</strong>tligt fast til selve band<strong>en</strong>. Endvidere<br />
er de målnet, man sætter på mål<strong>en</strong>e alt for ofte net, som heller ikke kan klare<br />
de belastninger, de udsættes for. Og når målnett<strong>en</strong>e ikke er sat ord<strong>en</strong>tligt fast<br />
på målramm<strong>en</strong>, <strong>skal</strong> det jo gå galt.<br />
Det <strong>skal</strong> derfor anbefales, at man anv<strong>en</strong>der mål <strong>og</strong> net af solide stålkonstruktioner.<br />
Det giver <strong>en</strong> bedre økonomi på langt sigt, kræver mindre vedligeholdelse<br />
<strong>og</strong> betyder, at <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> alt andet lige vil være både kønnere<br />
at se på i længere tid <strong>og</strong> fungere bedre.
Belægninger<br />
Et vigtigt spørgsmål er, hvilke belægninger man <strong>skal</strong> vælge. Valg af belægning<br />
hænger samm<strong>en</strong> med de aktiviteter, man ønsker. Det er selvfølgeligt vanskeligt<br />
at køre på rulleskøjter på grus, ligesom det heller ikke er særligt h<strong>en</strong>sigtsmæssigt<br />
at spille med fodboldstøvler på asfalt. Hvis man vælger asfaltbelægning<br />
<strong>skal</strong> man vælge <strong>en</strong> overflade med et såkaldt slidlag, som lægges ov<strong>en</strong> på <strong>en</strong><br />
grovere asfalt. Hermed får man <strong>en</strong> finkornet overflade, som er god til mange<br />
forskellige aktiviteter, <strong>og</strong> hvor skrammer ved fald er til at leve med. Desud<strong>en</strong><br />
er <strong>en</strong> asfaltbelægning meget velegnet hele året rundt.<br />
Græs er langt mere udsat, <strong>og</strong> når det drejer sig om mindre, afgrænsede områder,<br />
vil det hurtigt blive slidt <strong>og</strong> derfor ikke særlig brugbart fx i perioder med<br />
regn <strong>og</strong> i vintermånederne. M<strong>en</strong> udvikling<strong>en</strong> af forbedrede typer af kunstgræs<br />
har skabt helt nye muligheder for at dyrke ‘græsidrætter’ hele året.<br />
De s<strong>en</strong>ere år er der <strong>og</strong>så udviklet <strong>en</strong> række forskellige, hårde kunststofbelægninger,<br />
som har n<strong>og</strong>le af de samme kvaliteter som asfalt. Pris<strong>en</strong> på disse belægninger<br />
er d<strong>og</strong> n<strong>og</strong>et dyrere.<br />
Hvis det er muligt, pladsmæssigt <strong>og</strong> økonomisk, er det spænd<strong>en</strong>de, hvis<br />
<strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> indeholder forskellige typer belægning, som hver for sig kan<br />
bruges <strong>og</strong> inspirere til forskellige aktiviteter <strong>og</strong> samtidig give <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong><br />
et varieret udtryk.<br />
Multibaner<br />
Mange <strong>idrætslegeplads</strong>er er bygget op omkring <strong>en</strong> multibane dvs. <strong>en</strong> stationær<br />
bane på størrelse med <strong>en</strong> håndboldbane omkranset af <strong>en</strong> bande med et mål i<br />
hver <strong>en</strong>de. N<strong>og</strong>le multibaner er udført ved hjælp af frivillig arbejdskraft, andre<br />
er købt færdigproduceret som standardvare.<br />
Multibanerne kan have forskellige former for belægning, <strong>og</strong> banderne kan<br />
være udført på forskellig måde i forhold til højde, materialer <strong>og</strong> adgangsforhold.<br />
Med h<strong>en</strong>syn til bandernes udformning er der forskellige fordele <strong>og</strong><br />
ulemper afhængig af typer, m<strong>en</strong> g<strong>en</strong>erelt må det anbefales at gøre dem så <strong>en</strong>kle<br />
som muligt. Døre, der kan åbnes <strong>og</strong> lukkes eller løse bøsninger i underlaget til<br />
netstandere o.l., kan ikke anbefales. Dør<strong>en</strong>e går i stykker, <strong>og</strong> lågerne til<br />
bøsningerne forsvinder. Frem for at opsætte netstandere til volleyball, badminton,<br />
t<strong>en</strong>nis mv. inde på selve ban<strong>en</strong>, kan der opsættes standere til opsætning<br />
af net i forskellige højder helt ude ved band<strong>en</strong>. En ganske god idé er, at band<strong>en</strong><br />
i de fire hjørner ikke er 90 grader, m<strong>en</strong> i stedet er skrå. Det giver mere<br />
aktivitet <strong>og</strong> mindre klumpspil i hjørnerne.<br />
Der er ing<strong>en</strong> tvivl om, at <strong>en</strong> multibane er meget anv<strong>en</strong>delig <strong>og</strong> et godt<br />
aktiv på <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>. D<strong>en</strong> er <strong>en</strong> god ramme for mange forskellige boldspil<br />
<strong>og</strong> skaber <strong>en</strong> fin int<strong>en</strong>sitet i spill<strong>en</strong>e, <strong>og</strong> det betyder eg<strong>en</strong>tlig ikke så meget,<br />
hvor mange spillere man er på ban<strong>en</strong>. Spillet formes efter antallet af spillere.<br />
69
70<br />
Valg af belægning på multiban<strong>en</strong> har betydning for, hvor mange forskellige<br />
typer aktiviteter, der kan foregå. Asfalt er d<strong>en</strong> belægning, der vil give de fleste<br />
muligheder.<br />
Boldbure<br />
Man kan sige meget om boldbure, m<strong>en</strong> kønne er de ikke. Der er d<strong>og</strong> d<strong>en</strong><br />
mulighed, at man kan give dem et grønt look ved at plante slyngplanter o.l.,<br />
gerne stedsegrønne op ad hegnet. På d<strong>en</strong> måde bliver de pænere, <strong>og</strong> det vil <strong>og</strong>så<br />
give n<strong>og</strong>et læ inde i buret. Faktisk er et boldbur <strong>en</strong> glimr<strong>en</strong>de idé, hvis man<br />
ønsker at anlægge <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> med boldspilsmuligheder i et tæt, trafikeret<br />
område. Det har vist sig, at boldbure er yderst velegnede til at give små<br />
idrætsgr<strong>en</strong>e mulighed for træning. Fx er de velegnet til krickettræning.<br />
Lysanlæg<br />
En del <strong>idrætslegeplads</strong>er rundt omkring i landet er etableret med lysanlæg. Med<br />
et lysanlæg bliver det muligt at b<strong>en</strong>ytte <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> efter mørkets frembrud<br />
<strong>og</strong> dermed i mange flere timer om året. Erfaringerne med de <strong>idrætslegeplads</strong>er,<br />
som har lysanlæg, viser, at især de unge får langt mere glæde af<br />
<strong>idrætslegeplads</strong>erne. Der er selvfølgelig n<strong>og</strong>le driftsomkostninger forbundet<br />
med et lysanlæg, m<strong>en</strong> det kan begrænses, hvis man, som man har gjort flere<br />
steder, etablerer et lysanlæg med følere, som betyder, at lysanlægget kun er<br />
aktivt, når der er bevægelse på <strong>og</strong> omkring <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong>.<br />
Vandpost<br />
Det er <strong>en</strong> god idé at have <strong>en</strong> vandpost på <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>, så det er muligt<br />
at kunne slukke tørst<strong>en</strong>. Man <strong>skal</strong> vælge d<strong>en</strong> type, hvor der kun kommer vand,<br />
når man aktiverer <strong>en</strong> trykknap. I vintermånederne <strong>skal</strong> d<strong>en</strong> kunne lukkes perman<strong>en</strong>t.<br />
Toiletforhold<br />
Det er <strong>en</strong> m<strong>en</strong>neskeret at kunne komme på toilettet, <strong>og</strong>så når man opholder<br />
sig på <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>. I mange tilfælde vil et ophold på <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong><br />
strække sig over flere timer, <strong>og</strong> derfor <strong>skal</strong> der være toiletmuligheder i nærhed<strong>en</strong>.<br />
Tilgængelighed<br />
Idrætslegeplads<strong>en</strong>s idé om at være et sted, som inviterer til fysisk aktivitet for<br />
forskellige brugergrupper, må betyde, at d<strong>en</strong> <strong>skal</strong> være tilgængelig <strong>og</strong> brugbar<br />
<strong>og</strong>så for handicappede. Desværre er det ikke tilfældet i dag. Idé<strong>en</strong> om at indrette<br />
<strong>en</strong> asfaltsti til <strong>og</strong> fra <strong>og</strong> ig<strong>en</strong>nem <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> til rulleskøjter, skateboard<br />
o.l. skaber indirekte adgangsmuligheder for kørestole o.l. M<strong>en</strong> det er<br />
yderst sjæld<strong>en</strong>t, der er tænkt på muligheder for handicappede. Fx ville mange<br />
multibaner kunne bruges af handicappede til fx rullestolsbasket, hvis der blot<br />
var <strong>en</strong> åbning – i kørestolsbredde – i band<strong>en</strong>.
For at rette op på handicappedes mangl<strong>en</strong>de muligheder for gøre brug af<br />
<strong>idrætslegeplads</strong>erne anbefales det at studere de bøger om tilgængelige, rekreative<br />
udearealer, som er nævnt i litteraturlist<strong>en</strong> til dette kapitel.<br />
Natur, byøkol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> bæredygtighed<br />
D<strong>en</strong> stig<strong>en</strong>de miljøbevidsthed er <strong>og</strong>så ved at få fodfæste i idrætsverd<strong>en</strong><strong>en</strong>. De<br />
store idrætsorganisationer anbefaler <strong>og</strong> vejleder om miljømæssige spørgsmål,<br />
<strong>og</strong> i forhold til ny idrætsarkitektur har <strong>Lokale</strong>- <strong>og</strong> Anlægsfond<strong>en</strong> udgivet <strong>en</strong><br />
publikation om miljøv<strong>en</strong>ligt byggeri (<strong>Lokale</strong>- <strong>og</strong> Anlægsfond<strong>en</strong>, 2004).<br />
I forbindelse med de eksister<strong>en</strong>de <strong>idrætslegeplads</strong>er har spørgsmål om<br />
natur, byøkol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> bæredygtighed kun været medtaget i begrænset omfang.<br />
Der findes <strong>en</strong>kelte <strong>idrætslegeplads</strong>er, som har fået anlagt n<strong>og</strong>le naturlegepladsredskaber<br />
som <strong>en</strong> del af <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> samt n<strong>og</strong>le, der har valgt at bruge<br />
uimprægneret lærketræ som bander, m<strong>en</strong> <strong>en</strong> eg<strong>en</strong>tlig g<strong>en</strong>nemgrib<strong>en</strong>de økol<strong>og</strong>isk<br />
tankegang er ikke slået ig<strong>en</strong>nem. Dette vil være <strong>en</strong> udfordring for fremtid<strong>en</strong>s<br />
<strong>idrætslegeplads</strong>er. Ud over at anbefale <strong>Lokale</strong>- <strong>og</strong> Anlægsfond<strong>en</strong>s nævnte<br />
skrift findes der blandt meg<strong>en</strong> and<strong>en</strong> litteratur <strong>og</strong> <strong>en</strong> god introduktion til<br />
byøkol<strong>og</strong>i i b<strong>og</strong><strong>en</strong> Gør by<strong>en</strong> lidt vildere (Zwaan et al., 2002).<br />
DRIFT OG VEDLIGEHOLDELSE<br />
Samm<strong>en</strong>ligner man <strong>idrætslegeplads</strong>er med andre former for idrætsanlæg, er det<br />
begrænset, hvad <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> kræver af drift <strong>og</strong> vedligeholdelse, hvis man<br />
altså har anlagt <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> med gode <strong>og</strong> robuste materialer. Alligevel <strong>skal</strong><br />
der <strong>og</strong>så til <strong>idrætslegeplads</strong>er afsættes beløb til drift <strong>og</strong> vedligeholdelse <strong>og</strong> fastsættes<br />
klare linier for, hvem der gør hvad. Som ved andre off<strong>en</strong>tlige anlæg er<br />
det <strong>og</strong>så vigtigt på <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> at udbedre ting<strong>en</strong>e så hurtigt som muligt,<br />
hvis de går i stykker. Hvis der ikke er dagligt tilsyn med <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong>,<br />
<strong>skal</strong> brugerne oplyses om, hvem de <strong>skal</strong> kontakte, når n<strong>og</strong>et går i stykker. Med<br />
h<strong>en</strong>syn til det g<strong>en</strong>erelle tilsyn <strong>og</strong> vedligeholdelse af <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> <strong>skal</strong> man<br />
være opmærksom på n<strong>og</strong>le ansvars- <strong>og</strong> sikkerhedsmæssige forhold.<br />
71
72<br />
Ansvar <strong>og</strong> sikkerhed<br />
Man <strong>skal</strong> være klar over, at <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> er at betragte som <strong>en</strong> hvilk<strong>en</strong><br />
som helst and<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tlig tilgængelig legeplads. På flere <strong>idrætslegeplads</strong>er er der<br />
opsat skilte, hvor der står, at ophold på <strong>og</strong> brug af <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> er på eget<br />
ansvar. Det er der intet juridisk belæg for.<br />
Det forholder sig sådan, at det er de ansvarlige for <strong>idrætslegeplads</strong>erne,<br />
som <strong>skal</strong> sikre, at de legeredskaber, som placeres på <strong>idrætslegeplads</strong>erne følger<br />
de g<strong>en</strong>erelle retningslinier, der eksisterer for legepladsredskaber.<br />
Retningslinierne er i princippet vejled<strong>en</strong>de, m<strong>en</strong> i Bygningsreglem<strong>en</strong>t<br />
(Bygge- <strong>og</strong> Boligstyrels<strong>en</strong>, 1995), som trådte i kraft 1. april 1995, er det klart<br />
præciseret, at alle nye legepladser <strong>skal</strong> udformes <strong>og</strong> dim<strong>en</strong>sioneres efter Dansk<br />
Standards retningslinjer for legepladsudstyr. Disse retningslinier er nedskrevet<br />
i <strong>en</strong> Europæisk Standard, som Danmark har tiltrådt.<br />
Standard<strong>en</strong> indeholder dels n<strong>og</strong>le g<strong>en</strong>erelle krav, dels n<strong>og</strong>le retningslinier<br />
om tilsyn <strong>og</strong> vedligeholdelse af legeplads<strong>en</strong> samt n<strong>og</strong>le specifikke krav til faldunderlag<br />
<strong>og</strong> forskellige legeredskaber som fx gynger, vipper, rutsjebaner <strong>og</strong> svævebaner.<br />
Bygningsreglem<strong>en</strong>tet omfatter <strong>og</strong>så klatrevægge, skateboardbaner mv.<br />
For naturlegepladser findes <strong>en</strong> særlig dansk standard.
Hvis uheldet skulle være ude, <strong>og</strong> der sker <strong>en</strong> ulykke på <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>,<br />
som indebærer et erstatningsansvar, <strong>skal</strong> man kunne placere ansvaret <strong>og</strong> dermed<br />
erstatningspligt<strong>en</strong>. Derfor er det vigtigt helt præcist at vide, hvem der har<br />
ansvaret for <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> <strong>og</strong> d<strong>en</strong>s vedligeholdelse <strong>og</strong> at have afklaret<br />
forsikringsforhold<strong>en</strong>e.<br />
Hvis man er i tvivl om de sikkerhedsmæssige forhold, kan man rette h<strong>en</strong>v<strong>en</strong>delse<br />
til Teknol<strong>og</strong>isk Institut, Århus <strong>og</strong> Dansk Standard, Køb<strong>en</strong>havn, <strong>og</strong> til<br />
Forsikringsoplysning<strong>en</strong> angå<strong>en</strong>de forsikringsmæssige forhold.<br />
MEDBESTEMMELSE OG EJERSKAB<br />
En <strong>idrætslegeplads</strong> kan betragtes som et nærmiljøanlæg, <strong>en</strong> betegnelse som<br />
man i øvrigt både i Norge <strong>og</strong> Sverige bruger for det, vi herhjemme kalder<br />
<strong>idrætslegeplads</strong>er.<br />
I begrebet nærmiljøanlæg <strong>ligge</strong>r der <strong>en</strong> forv<strong>en</strong>tning om, at lokalområdets<br />
borgere involverer sig <strong>og</strong> aktivt tager del i idé- <strong>og</strong> anlægsfas<strong>en</strong> samt efterfølg<strong>en</strong>de<br />
påtager sig ansvar <strong>og</strong> ejerskab af anlægget. Dette har <strong>og</strong>så været tilfældet<br />
i langt de fleste tilfælde i forbindelse med etablering af <strong>idrætslegeplads</strong>erne.<br />
Der har været forskellige måder at angribe idéfas<strong>en</strong> på, ligesom der har<br />
været forskellige samarbejdsmodeller i anlægsfas<strong>en</strong> i forhold til brug af frivillig<br />
arbejdskraft <strong>og</strong> professionelle <strong>en</strong>trepr<strong>en</strong>ører <strong>og</strong> sportsfirmaer. En nærmere<br />
analyse af disse samarbejdsmodeller kunne være interessant, m<strong>en</strong> det man<br />
umiddelbart kan sige er, at i de tilfælde, hvor man har overladt det meste af anlægsarbejdet<br />
til professionelle, er udgifterne væs<strong>en</strong>tligt større.<br />
I forhold til idéfas<strong>en</strong> har det ofte været initiativtagerne, de lokale ildsjæle<br />
o.l., som samm<strong>en</strong> med eksterne rådgivere, konsul<strong>en</strong>ter <strong>og</strong> firmarepræs<strong>en</strong>tanter<br />
er kommet frem til forslag til udformning <strong>og</strong> indretning af <strong>idrætslegeplads</strong>erne.<br />
En side som har været knap så markant, <strong>og</strong> som ofte helt har været overset, er<br />
involvering af de brugere, som <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> er tiltænkt. Specielt er der<br />
meget få eksempler på, at børn <strong>og</strong> unge er blevet inddraget i selve idéfas<strong>en</strong>. Det<br />
ville være ønskeligt, hvis det kunne ske n<strong>og</strong>et oftere, fordi brugernes involvering<br />
både i selve idéfas<strong>en</strong> <strong>og</strong> i anlægsfas<strong>en</strong> kunne betyde et større ejerskab af<br />
<strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> <strong>og</strong> et større ansvar <strong>og</strong> <strong>en</strong>gagem<strong>en</strong>t i forhold til d<strong>en</strong> daglige<br />
drift <strong>og</strong> vedligeholdelse. Det kan være et af de mål, som <strong>skal</strong> gælde for fremtid<strong>en</strong>s<br />
<strong>idrætslegeplads</strong>er.<br />
73
74<br />
Litteratur<br />
Bygningsreglem<strong>en</strong>tet BR95, By <strong>og</strong> boligstyrels<strong>en</strong><br />
J<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, Frej et al. (1996). En lev<strong>en</strong>de idrætsplads, DIF.<br />
Christians<strong>en</strong>, Karin (1998). Miljøv<strong>en</strong>ligt byggeri. <strong>Lokale</strong>- <strong>og</strong> Anlægsfond<strong>en</strong>.<br />
Dansk Standard (2003). Legepladsredskaber, DS-håndb<strong>og</strong> 121.<br />
Hornbech, Ib (1998). Legeplads<strong>en</strong> for alle, Vid<strong>en</strong>sc<strong>en</strong>ter for Bevægelseshandicap.<br />
Mads<strong>en</strong>, Jørg<strong>en</strong> P. Mads<strong>en</strong> et al.(2003), Tilgængelighed for alle. Boplan.<br />
Schytte, B<strong>en</strong>ny (1996). Idrætslegepladser i Danmark, Kulturministeriet.<br />
Schytte, B<strong>en</strong>ny et al. (1998). En (h)åndb<strong>og</strong> om <strong>idrætslegeplads</strong>er, DGI.<br />
Zwaan, Marijke et al. (2002). Gør by<strong>en</strong> lidt vildere!, Byhav<strong>en</strong>etværkets Forlag.
Idrætslegepladser i<br />
fremtid<strong>en</strong>s byrum<br />
Og by<strong>en</strong>s torve <strong>skal</strong> vrimle med leg<strong>en</strong>de dr<strong>en</strong>ge <strong>og</strong> piger<br />
Zakarias’ b<strong>og</strong>, 8. kap., vers 5<br />
I dag fremstår <strong>idrætslegeplads</strong>erne som <strong>en</strong> del af idrætt<strong>en</strong>s nye arkitektur. Samm<strong>en</strong><br />
med nye slags idrætshaller <strong>og</strong> klubhuse, vandkulturhuse, mobile kunstfrosne<br />
skøjtebaner, lysløjper mv. er <strong>idrætslegeplads</strong>erne konkrete eksempler på<br />
nye utraditionelle idrætsanlæg, som man fra kulturpolitisk side ønskede at<br />
fremme i midt<strong>en</strong> af 1980’erne.<br />
Idrætslegepladsidé<strong>en</strong> lever på mange måder op til de forv<strong>en</strong>tninger, som<br />
man d<strong>en</strong>gang havde i forhold til at skabe nye ud<strong>en</strong>dørs lege- <strong>og</strong> idrætsmiljøer<br />
med mange anv<strong>en</strong>delsesmuligheder, lokal forankring, selvforvaltning <strong>og</strong> selvorganisering<br />
som bær<strong>en</strong>de principper, <strong>og</strong> ikke mindst at de skulle h<strong>en</strong>v<strong>en</strong>de sig<br />
til <strong>en</strong> bred målgruppe.<br />
Udvikling af <strong>idrætslegeplads</strong>ernes placering, udformning <strong>og</strong> indretning er<br />
sket som <strong>en</strong> løb<strong>en</strong>de proces med det formål at g<strong>en</strong>erobre steder til uformel leg<br />
<strong>og</strong> idræt samt at skabe rum <strong>og</strong> rammer for nye t<strong>en</strong>d<strong>en</strong>ser i kropskultur<strong>en</strong>.<br />
Begge dele er lykkedes, <strong>og</strong> i dag er <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> et godt alternativ <strong>og</strong> supplem<strong>en</strong>t<br />
til traditionelle idrætsanlæg.<br />
Skal <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> <strong>og</strong>så i fremtid<strong>en</strong> fremstå som <strong>en</strong> del af d<strong>en</strong> nye<br />
idrætsarkitektur <strong>og</strong> kropskultur samt være medspiller i udvikling<strong>en</strong> af fremtid<strong>en</strong>s<br />
byrum, er der imidlertid behov for at vurdere de foreløbige erfaringer <strong>og</strong><br />
pege på nye muligheder. Hvor <strong>skal</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>erne placeres? Hvordan <strong>skal</strong><br />
de se ud? Hvad <strong>skal</strong> de indeholde? Er der særlige målgrupper, de <strong>skal</strong> prioritere?<br />
Hvilke initiativer vil fremme <strong>en</strong> fortsat udvikling?<br />
NYE UDFORDRINGER<br />
En af de helt store fremtidige udfordringer vil være at bryde med d<strong>en</strong> gængse<br />
opfattelse af <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> som et afgrænset område, typisk med <strong>en</strong> multibane<br />
suppleret med småbørnslegeredskaber, boulebane, beachvolleybane mv.<br />
Selvom der g<strong>en</strong>erelt er gode erfaringer med d<strong>en</strong>ne type <strong>idrætslegeplads</strong>er, <strong>ligge</strong>r<br />
der <strong>og</strong>så <strong>en</strong> fare for, at d<strong>en</strong> bliver synonym med, hvordan <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong><br />
<strong>skal</strong> se ud. Dette vil hindre <strong>en</strong> videreudvikling af de eksister<strong>en</strong>de idræts-<br />
75
76<br />
Ved at studere børn<strong>en</strong>es teknik går det<br />
op for mig, at spillet eg<strong>en</strong>tlig går ud<br />
på at læse ‘ban<strong>en</strong>s karakter’. Vinder<strong>en</strong><br />
er d<strong>en</strong>, som bedst udnytter vej<strong>en</strong>s<br />
hældning, hus<strong>en</strong>es facader <strong>og</strong> murhuller<br />
til dette helt specielle spil. D<strong>en</strong><br />
lange brolagte vej <strong>og</strong> gad<strong>en</strong>s særlige<br />
form betyder, at spillet hviler i sine<br />
helt egne regler. Regler som kun<br />
gælder her <strong>og</strong> ing<strong>en</strong> andre steder.<br />
(Kural, 2004)<br />
Her spilles ost. Et af de populæreste boldspil i Danmark.<br />
legepladser <strong>og</strong> begrænse udvikling<strong>en</strong> af nye former for ud<strong>en</strong>dørs lege- <strong>og</strong><br />
idrætsmiljøer.<br />
Det kan ganske vist være <strong>en</strong> god idé at have <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> med mange<br />
anv<strong>en</strong>delsesmuligheder på et afgrænset område, som giver mulighed for, at<br />
forskellige aldersgrupper kan være aktive samm<strong>en</strong> eller være der på samme tidspunkt.<br />
M<strong>en</strong> i forhold til d<strong>en</strong> stig<strong>en</strong>de interesse for at udvikle nye lev<strong>en</strong>de<br />
byrum vil der være behov for at se <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> som <strong>en</strong> integreret del af<br />
et større byområde eller som et længere, fysisk forløb i et byrum eller <strong>en</strong> bydel.<br />
D<strong>en</strong>ne tanke, at <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> med d<strong>en</strong>s forskellige aktivitetsmuligheder<br />
spredes ud på et større område i et brokvarter, på <strong>en</strong> boulevard,<br />
langs <strong>en</strong> havn, i <strong>en</strong> landsby o.l., kan give n<strong>og</strong>le spænd<strong>en</strong>de udfordringer for<br />
dels at tilpasse de idrætsfaciliteter, som normalt optræder på <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong>,<br />
til de eksister<strong>en</strong>de byrum <strong>og</strong> dels at udvikle helt andre typer faciliteter. Hvis<br />
man fx betragter de <strong>en</strong>kelte byrums belægninger, bænke, facader, terrænforskydninger<br />
o.l. som mulige lege- <strong>og</strong> bevægelsessteder, kan helt nye former<br />
for idrætsfaciliteter udvikles, ligesom nye <strong>og</strong> anderledes lege- <strong>og</strong> aktivitetsformer<br />
kan opstå.<br />
Det kunne således være interessant at se hvilke nye kropsudfoldelser <strong>og</strong><br />
lege, der ville opstå, hvis by<strong>en</strong>s elmaster <strong>og</strong> lygtepæle i ikke trafikerede områder<br />
blev forsynet med basketballkurve, hvis bænke i by<strong>en</strong>s parker kunne b<strong>en</strong>yttes<br />
som net til fodt<strong>en</strong>nis o.l., eller hvis der på alle by<strong>en</strong>s torve <strong>og</strong> pladser blev<br />
skabt et mønster i belægning<strong>en</strong>, hvor der kunne spilles ost. Et upåagtet, m<strong>en</strong><br />
meget populært boldspil på skoler <strong>og</strong> fritidsinstitutioner.<br />
Sådanne tanker <strong>og</strong> nye tilgange til leg <strong>og</strong> idræt i by<strong>en</strong>s rum kunne skabe<br />
<strong>en</strong> større variation i <strong>idrætslegeplads</strong>erne frem for et fastlåst design i mangl<strong>en</strong>de<br />
samspil med omgivelserne.
SAMSPIL MED OMGIVELSERNE<br />
Mange af de faciliteter, som <strong>idrætslegeplads</strong>erne i dag indeholder, kan <strong>en</strong>keltvis<br />
være både gode <strong>og</strong> funktionelle, m<strong>en</strong> man kunne ønske, at <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong><br />
som helhed <strong>og</strong> de <strong>en</strong>kelte faciliteter <strong>og</strong> indbyrdes samm<strong>en</strong>hæng i langt højere<br />
grad afspejlede <strong>og</strong> spillede samm<strong>en</strong> med omgivelsernes landskab, æstetik <strong>og</strong><br />
arkitektur for derved at blive <strong>en</strong> mere integreret del af stedets ånd eller plads<strong>en</strong>s<br />
sjæl. En multibane, <strong>en</strong> boldbur, <strong>en</strong> skateboardrampe eller <strong>en</strong> boulebane behøver<br />
ikke at ligne hinand<strong>en</strong> fra Gedser til Skag<strong>en</strong>.<br />
Udfordring<strong>en</strong> er at fastholde n<strong>og</strong>le grundlægg<strong>en</strong>de eg<strong>en</strong>skaber ved de<br />
<strong>en</strong>kelte faciliteter <strong>og</strong> sikre <strong>en</strong> rimelig funktionalitet <strong>og</strong> samtidig give dem <strong>en</strong><br />
særlig karakter <strong>og</strong> udse<strong>en</strong>de inspireret af de lokale omgivelser <strong>og</strong> landskabets<br />
top<strong>og</strong>rafi. Dermed udfordres kropp<strong>en</strong>, spillet <strong>og</strong> leg<strong>en</strong>s muligheder med udgangspunkt<br />
i d<strong>en</strong> <strong>en</strong>kelte lokalitet.<br />
Om dette vil føre til skæve multibaner på by<strong>en</strong>s tage eller ovale boulebaner med<br />
springvand ved landsby<strong>en</strong>s gadekær eller transpar<strong>en</strong>te boldbure ud<strong>en</strong> trådhegn<br />
ved busterminaler, vil tid<strong>en</strong> vise. Der <strong>ligge</strong>r under alle omstændigheder n<strong>og</strong>le<br />
spænd<strong>en</strong>de udfordringer for fremtid<strong>en</strong>s <strong>idrætslegeplads</strong>er, hvis leg<strong>en</strong> <strong>og</strong> idrætt<strong>en</strong><br />
<strong>skal</strong> spille samm<strong>en</strong> med de komm<strong>en</strong>de års nytænkning af by<strong>en</strong>s rum.<br />
TEMATISKE UDFORMNINGER<br />
En and<strong>en</strong> vinkel i forhold til udvikling af <strong>idrætslegeplads</strong>idé<strong>en</strong> er at arbejde<br />
med <strong>en</strong> tematisk udformning <strong>og</strong> indretning. I dag er mange <strong>idrætslegeplads</strong>er<br />
samm<strong>en</strong>sat af <strong>en</strong> række forskellige idrætsfaciliteter ud<strong>en</strong> <strong>en</strong> indre samm<strong>en</strong>hæng<br />
ud over, at de er placeret ind<strong>en</strong> for samme område. Frem for d<strong>en</strong>ne adskilthed<br />
kan <strong>en</strong> tematisering af <strong>idrætslegeplads</strong>erne skabe <strong>en</strong> kreativ proces både i forhold<br />
til udse<strong>en</strong>de <strong>og</strong> aktivitetsmuligheder. Ved valg af temaer, begreber <strong>og</strong><br />
materialer vil det kun være fantasi<strong>en</strong>, der sætter grænser.<br />
Med udgangspunkt i forskellige temaer (fx bølger, skæve vinkler, bæredygtighed,<br />
kunst mv.), n<strong>og</strong>le overordnede begreber (tid, rytme, kaos, integration<br />
mv.) eller særlige materialer (fx asfalt, gummi, bildæk, træstammer, beton<br />
mv.) kan der udvikles <strong>en</strong> større bredde <strong>og</strong> variation <strong>og</strong> forhåb<strong>en</strong>tlig <strong>og</strong>så flere<br />
fantasifulde <strong>idrætslegeplads</strong>er <strong>en</strong>d dem, vi ser i dag.<br />
PLACERING OG SÆRLIGE MÅLGRUPPER<br />
Selvom det i princippet er muligt at anlægge <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> på de fleste<br />
gadehjørner, torve, pladser, tomter, tage mv., må der i <strong>en</strong> diskussion af fremtid<strong>en</strong>s<br />
<strong>idrætslegeplads</strong>er indgå overvejelser om, hvor de <strong>skal</strong> placeres, <strong>og</strong> om der<br />
er særlige grupper, der <strong>skal</strong> prioriteres. I d<strong>en</strong>ne diskussion er det nødv<strong>en</strong>digt<br />
at inddrage <strong>en</strong> række sociale <strong>og</strong> sundhedsmæssige aspekter <strong>og</strong> se de komm<strong>en</strong>de<br />
<strong>idrætslegeplads</strong>er i relation til befolkning<strong>en</strong>s hverdagsliv.<br />
I d<strong>en</strong>ne samm<strong>en</strong>hæng <strong>skal</strong> der peges på n<strong>og</strong>le forslag til <strong>en</strong> prioritering af,<br />
hvor fremtid<strong>en</strong>s <strong>idrætslegeplads</strong>er kan placeres – ikke ud fra at få mest for p<strong>en</strong>g<strong>en</strong>e<br />
– m<strong>en</strong> ud fra, at <strong>idrætslegeplads</strong>erne disse steder kan gøre god gavn. Da<br />
77
78<br />
<strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> <strong>skal</strong> <strong>ligge</strong> i vej<strong>en</strong> dvs. <strong>ligge</strong>, der hvor folk kommer forbi eller<br />
opholder sig allermest, vil <strong>en</strong> placering i de store boligområder <strong>og</strong> på<br />
byskolerne være ideelle steder.<br />
Boligområder<br />
Mange kommuner peger på, at de boligsociale problemer er <strong>en</strong> svær opgave at<br />
håndtere. Samtidig viser undersøgelser, at mange beboere i disse boligområder<br />
er optaget af <strong>og</strong> ønsker at forbedre deres friarealer (Ærø et al., 2003). I n<strong>og</strong>le<br />
tilfælde er dette sket ved at anlægge <strong>en</strong> <strong>idrætslegeplads</strong> med det resultat, at uro<br />
<strong>og</strong> hærværk er formindsket samtidig med, at boligområdet har fået et attraktivt<br />
møde- <strong>og</strong> samlingssted.<br />
Og når det viser sig, at <strong>idrætslegeplads</strong>er kan gøre <strong>en</strong> forskel i socialt, belastede<br />
boligområder, hvorfor så ikke udnytte disse erfaringer <strong>og</strong> anlægge flere<br />
<strong>idrætslegeplads</strong>er disse steder.<br />
Byskoler<br />
Mange skoler, især byskolerne, har i dag forsømte <strong>og</strong> nedslidte skolegårde. Her<br />
er ikke meget plads set i forhold til antallet af børn, <strong>og</strong> skolegård<strong>en</strong> består sjæld<strong>en</strong>t<br />
af meget andet <strong>en</strong>d <strong>en</strong> nedslidt asfaltbelægning, n<strong>og</strong>le bænke <strong>og</strong> et halvtag.<br />
Børn i dag opholder sig længere <strong>og</strong> længere tid i skol<strong>en</strong>. Børnehaveklass<strong>en</strong>,<br />
d<strong>en</strong> udvidede undervisningstid <strong>og</strong> SFO-ordninger betyder, at skol<strong>en</strong>s<br />
udearealer er <strong>en</strong> vigtig ar<strong>en</strong>a for børns daglige fysiske udfoldelser. En aktuel<br />
undersøgelse viser, at d<strong>en</strong> vigtigste faktor i forhold til skolebørns fysiske aktivitet<br />
<strong>og</strong> dermed deres sundhed er, om skol<strong>en</strong> <strong>og</strong> skolefritidsordning<strong>en</strong> har gode<br />
udearealer (Niels<strong>en</strong>, 2004). Undersøgels<strong>en</strong> viser, at hvis skolegård<strong>en</strong> har mange<br />
varierede legemuligheder, er børn<strong>en</strong>e mere aktive.<br />
Der er derfor al mulig grund til at se byskolernes skolegårde som et højt<br />
prioriteret område for fremtid<strong>en</strong>s <strong>idrætslegeplads</strong>er. Perspektivet er desud<strong>en</strong> at<br />
skabe skolegårde, der samtidig kan fungere som attraktive byrum med kropslige<br />
udfoldelsesmuligheder for lokalområdet. Her kunne inddrages erfaringer<br />
fra Norge, som ig<strong>en</strong>nem flere år har g<strong>en</strong>nemført <strong>en</strong> målrettet indsats for at<br />
udvikle skolernes udearealer som nærmiljøanlæg,<br />
Handicappede<br />
Vi har tidligere været inde på, at <strong>idrætslegeplads</strong>erne i langt højere grad <strong>skal</strong><br />
udformes <strong>og</strong> indrettes mere handicapv<strong>en</strong>ligt. Flere steder er der i forbindelse<br />
med eller som <strong>en</strong> del af <strong>idrætslegeplads</strong><strong>en</strong> opført glimr<strong>en</strong>de stisystemer <strong>og</strong> løjper<br />
til rulleskøjteløbere <strong>og</strong> skatere, som ved mindre justeringer kan blive ideelle<br />
for kørestolsbrugere, ligesom anlæggelse af asfaltstier på selve <strong>idrætslegeplads</strong>erne<br />
kan give kørestolsbrugere <strong>en</strong> nemmere adgang til de forskellige<br />
faciliteter.<br />
Med h<strong>en</strong>syn til de mange multibaner, som er opført, kan man virkelig<br />
undre sig over, at der kun meget få steder er tænkt på at skabe <strong>en</strong> åbning i<br />
band<strong>en</strong>, som muliggør, at kørestolsbrugere kan b<strong>en</strong>ytte dem. Opgav<strong>en</strong> må være
hurtigst muligt at ændre dette forhold ved alle eksister<strong>en</strong>de multibaner samt<br />
at sikre, at alle bandebaner i fremtid<strong>en</strong> bliver opført med adgang for kørestolsbrugere.<br />
Derudover må det i fremtid<strong>en</strong> være <strong>en</strong> opgave at involvere forskellige<br />
handicaporganisationer for at høre, hvilke idéer <strong>og</strong> ønsker de kunne have for<br />
fremtid<strong>en</strong>s <strong>idrætslegeplads</strong>er.<br />
Pigerne<br />
Man kan diskutere, om <strong>idrætslegeplads</strong>erne i deres udformning <strong>og</strong> indretning<br />
i for høj grad prioriterer det mandlige køn, eller om brug<strong>en</strong> af <strong>idrætslegeplads</strong>erne<br />
blot afspejler det g<strong>en</strong>erelle billede, at piger/kvinder er mindre<br />
idrætslige aktive <strong>en</strong>d dr<strong>en</strong>ge/mænd. Idrætsmønstre <strong>og</strong> idrætsdeltagelse hos<br />
mænd/dr<strong>en</strong>ge <strong>og</strong> kvinder/piger er d<strong>og</strong> under stadig forandring. Selvom der<br />
ikke er foretaget <strong>en</strong> nærmere undersøgelse af de forskellige køns brug af <strong>idrætslegeplads</strong>erne,<br />
er de g<strong>en</strong>erelle erfaringer, at flest dr<strong>en</strong>ge bruger <strong>idrætslegeplads</strong>erne,<br />
m<strong>en</strong> at der begynder at komme flere piger, som spiller fodbold<br />
<strong>og</strong> basketball med dr<strong>en</strong>g<strong>en</strong>e. Et billede som <strong>og</strong>så k<strong>en</strong>detegner skolernes frikvarterer.<br />
Der kan være mange faktorer, som har indflydelse på dr<strong>en</strong>ge <strong>og</strong> pigers<br />
idrætsdeltagelse, m<strong>en</strong> hvis pigerne <strong>skal</strong> motiveres til i højere grad at bruge<br />
<strong>idrætslegeplads</strong>erne vil det ud<strong>en</strong> tvivl kræve andre aktivitetsmuligheder <strong>en</strong>d<br />
dem, der er i dag. N<strong>og</strong>le af de g<strong>en</strong>rer eller aktiviteter, som piger ofte foretager<br />
sig, er at hinke, sjippe, gynge, svinge, hoppe elastik <strong>og</strong> trampolin mv. Hvis der<br />
kunne udvikles n<strong>og</strong>le nye idrætsfaciliteter til <strong>idrætslegeplads</strong>erne med udgangspunkt<br />
i disse traditionelle pigeaktiviteter, er det ikke umuligt, at pigerne, deres<br />
mødre <strong>og</strong> bedstemødre i højere grad ville indtage fremtid<strong>en</strong>s <strong>idrætslegeplads</strong>er.<br />
79
80<br />
NYE INITIATIVER<br />
D<strong>en</strong> aktuelle interesse for fremtid<strong>en</strong>s byrum <strong>og</strong> d<strong>en</strong> stig<strong>en</strong>de brug af by<strong>en</strong> som<br />
kulisse <strong>og</strong> ar<strong>en</strong>a for kropslige udfoldelser samt bekymring<strong>en</strong> for børn <strong>og</strong> unges<br />
sundhedstilstand som følge af for lidt fysisk aktivitet er blot n<strong>og</strong>le af de<br />
udviklingst<strong>en</strong>d<strong>en</strong>ser, som peger frem mod, at der de komm<strong>en</strong>de år vil være<br />
ønsker om at anlægge mange flere <strong>idrætslegeplads</strong>er. Hvilke typer af <strong>idrætslegeplads</strong>er,<br />
der vil være behov for, hvor de <strong>skal</strong> <strong>ligge</strong>, hvordan de <strong>skal</strong> se ud<br />
osv., er spørgsmål, som kræver flere overvejelser <strong>og</strong> idéer, <strong>en</strong>d der hidtil har<br />
været i forbindelse med opførelse af <strong>idrætslegeplads</strong>er. Derfor er der behov for<br />
<strong>en</strong> række initiativer, der kan sikre <strong>en</strong> grundig idéudvikling af fremtid<strong>en</strong>s <strong>idrætslegeplads</strong>er.<br />
En evaluering af de eksister<strong>en</strong>de <strong>idrætslegeplads</strong>er <strong>og</strong> <strong>en</strong> idékonkurr<strong>en</strong>ce<br />
om fremtid<strong>en</strong>s <strong>idrætslegeplads</strong>er kunne være et par af mulighederne.<br />
Litteratur<br />
Kural, R<strong>en</strong>é (2004), Idræt som katalysator for byudvikling<strong>en</strong>. I: Arkitekt<strong>en</strong> 4.2004.<br />
Niels<strong>en</strong>, Gl<strong>en</strong> (2004). Artikel i Politik<strong>en</strong> 4. maj 2004.<br />
Ærø, Thorkild et al. (2003). Veje til tryghed. By <strong>og</strong> Byg <strong>og</strong> Det Kriminalpræv<strong>en</strong>tive<br />
Råd.