"Et indre kvarterløft". - Sønderbro Horsens
"Et indre kvarterløft". - Sønderbro Horsens
"Et indre kvarterløft". - Sønderbro Horsens
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Vi kan bare minde hinanden om, at i en jobsøgningsproces<br />
er det navnlig de svage sociale bånd til fjerne<br />
bekendte, som man ikke omgås til daglig, der har<br />
stor værdi.<br />
Det samme gælder, når man søger politiske allierede<br />
i en konkret sag.<br />
Putnam påstår, at på ”ingen andre områder har<br />
forskningen været i stand til at spore så veldokumenterede<br />
konsekvenser af social kapital som indenfor<br />
sundhed og trivsel.«<br />
Han henviser til Émile Durkheim’s banebrydende<br />
værk ”Selvmordet”. Her skildres ødelæggelsen af<br />
selvet ikke blot som et dystert, personligt anliggende.<br />
Men derimod som en sociologisk forudsigelig<br />
konsekvens af manglen på individets sociale og<br />
samfundsmæssige integration.<br />
Putnam konstaterer, at ”socialt isolerede mennesker<br />
er mere tilbøjelige til at ryge, drikke, spise sig<br />
fede og tage del i andre typer af sundhedsødelæggende<br />
adfærd”<br />
Det er umiddelbart indlysende, at enhver der arbejder<br />
med at forbedre livskvaliteten for sig selv og<br />
andre i en bydel kan have meget glæde af at lære<br />
begreberne om ”social kapital” nærmere at kende.<br />
Faktisk kan man lære at få den eksisterende kapital<br />
til at vokse – lige som man kan lære at måle<br />
kapital-beholdningen temmelig præcist.<br />
Det forekommer indlysende, at vi på <strong>Sønderbro</strong><br />
har en forkærlighed for netop brobyggende netværk.<br />
Det ligger mere eller m<strong>indre</strong> i sagens natur, og i<br />
vores historie, hvor den smukke, gamle ”røde bro”,<br />
førte fra byens centrum til det, vi i dag kender som<br />
”<strong>Sønderbro</strong>”- og videre i alle retninger...<br />
Her følger et par eksempler på <strong>Sønderbro</strong>gruppens<br />
seneste brobyggerier til omverdenen.<br />
VORE SENESTE BRO-FORBINDELSER:<br />
SAMARBEJDET MED S.D.U.<br />
(indsatsområde nr. 7)<br />
Efter at have oplevet så fremgangsrige år med<br />
værktøjskasserne fulde af ”sundhedsfremme” og<br />
”empowerment” var det nærliggende for os at tage<br />
kontakt til Syddansk Universitet, forskningsenheden<br />
for sundhedsfremme, for at høre, om de ville være<br />
interesseret i at hjælpe os med en analyse af, hvad<br />
det er, der har virket – og hvad der ikke har.<br />
Disse forskere fandtes allerede i vores netværk,<br />
idet Sund By, <strong>Horsens</strong> i årevis havde arbejdet<br />
sammen med professor Evelyne de Leeuw i det<br />
32<br />
europæiske WHO-projekt. Evelyne de Leeuw var i<br />
nogle år knyttet til netop denne forskningsenhed i<br />
Danmark, og vi skabte en »vind-vind« situation, idet<br />
Syddansk Universitet ved den aftale, vi indgik, fik<br />
adgang til at bruge lokalområdet <strong>Sønderbro</strong> som et<br />
”laboratorium” for folkesundhed.<br />
Sammen udviklede vi et empowerment-spørgeskema,<br />
som hen over årene vil blive stillet til beboerne,<br />
så udviklingen de næste mange år kan følges.<br />
Og da vi først var kommet i gang med samarbejdet,<br />
blev det indlysende for os, at vi faktisk stod med en<br />
helt ny forsknings-disciplin foran os.<br />
At studere sundhedsudviklingen i et boligområde<br />
med 9000 beboere, handler ikke blot om de 9000<br />
personers individuelle sundhed, men også om hvad<br />
de foretager sig sammen – og hvordan det påvirker<br />
livskvaliteten. Vi nærmer os det, der kan kaldes ”bysundhed”.<br />
For at studere denne, er det ikke nok for<br />
sundhedsfolkene at være udstyret med den klassiske<br />
metode til at måle immunforsvaret ”klinisk” og individuelt.<br />
Der er faktisk brug for at måle hele lokalområdets<br />
”immunforsvar”.<br />
<strong>Et</strong> sundt lokalområde kan modstå meget store<br />
belastninger. Men hvordan måle hvor sundt selve<br />
lokalområdet er? Derfor er vi sammen gået i gang<br />
med at udvikle den nye forsknings-disciplin, som<br />
vi kalder ”Social Immunologi” – en pendant til den<br />
hæderkronede ”Klinisk Immunologi”. Vi forestiller<br />
os indenfor en årrække at have kortlagt, hvilke trusler<br />
og hvilke godartede fænomener, der henholdsvis<br />
nedbryder og styrker et lokalområde. Og vi forestiller<br />
os, at vi indenfor den samme årrække kan<br />
udvikle en metode, der sætter sundhedsforskerne i<br />
stand til at stille ”sociale diagnoser”.<br />
Vi har i arbejdsgruppen sammen med professor<br />
de Leeuw defineret ”Social Immunologi” som ”…videnskaben<br />
og kunsten at kunne finde og påvirke faktorer<br />
i lokalområdets sociale miljøer, der er patogene<br />
eller salutogene« (sygdomsskabende eller sundhedsskabende,<br />
red.).<br />
Forskningen i Social Immunologi er således særligt<br />
optaget af “at studere de sociale forudsætninger<br />
for sundhed, og interesseret i at udvikle metoder<br />
og strategier, der kan ændre disse forudsætninger<br />
til fordel for social sundhed” (Evelyne de Leeuw<br />
og Flemming Holm til Danmarks Grundforskningsfond,<br />
2004).<br />
Det er tanken, at der de kommende år gradvist<br />
skal opbygges en forsknings- og formidlingsenhed på<br />
<strong>Sønderbro</strong>.