"Et indre kvarterløft". - Sønderbro Horsens
"Et indre kvarterløft". - Sønderbro Horsens
"Et indre kvarterløft". - Sønderbro Horsens
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
FAKTA<br />
STYRKE-PROFIL AF LOKALOMRÅDET<br />
I stedet for den problem-fikserede ”fejlfindermodel”,<br />
udarbejdes en ”styrkeprofil” – i pagt med<br />
principperne for sundhedsfremme.<br />
Her ifører man sig ”talentspejder-briller” og<br />
finkæmmer området for potentiale og (menneskelige)<br />
resurser.<br />
Målet er, at mobilisere det overskud, der gør<br />
beboerne robuste overfor dagligdagens og livets<br />
stress-faktorer. Målet er, at beboerne lærer at<br />
håndtere udfordringer og belastninger, og bliver<br />
opmærksomme på sammenhængene i deres<br />
eget liv – og sammenhængene mellem deres<br />
indsats i lokalsamfundet og dette lokalsamfunds<br />
muligheder for at udvikle sig tilfredsstillende.<br />
Metoden består i at tale med beboerne i det<br />
område, hvor de lever deres liv, og hvorfra deres<br />
forståelse ”springer”.<br />
Styrke-profilen bruges som fundament for<br />
igangsætning af kort- og langsigtede planer i<br />
lokalområdet.<br />
De tidlige betonbyggerier i Danmark fra ti-året<br />
1965-75 var mange steder katastrofalt dårlige. I<br />
Axelborg havde man endvidere valgt en løsning med<br />
flade tage på 5- og 7 etagers bygninger. Det viste sig<br />
hurtigt at give fugtproblemer inde i lejlighederne.<br />
Mens betonen begyndte at smuldre og vindueskarme<br />
rådnede, begyndte beboersammensætningen<br />
at ændre sig. De velfungerende familier flyttede ud.<br />
Lejlighederne blev nu – for en stor dels vedkommende<br />
- overtaget af familier og enkeltpersoner,<br />
hvor <strong>Horsens</strong> Kommune betalte huslejen. Indflytterne<br />
var lokale arbejdsløse og førtidspensionister.<br />
En del viste sig at have misbrugsproblemer.<br />
Sideløbende med denne indflytning, flyttede <strong>Horsens</strong><br />
Kommune nu også en stor del af byens flygtninge<br />
og indvandrere til Axelborg. Det gjaldt især de<br />
mange tyrkiske indvandrerfamilier fra landsbyerne<br />
på den Anatolske højslette, flygtninge fra Iran og<br />
Irak samt flygtninge fra borgerkrigen i Sri Lanka.<br />
Der opstod konflikter mellem de indfødte danske<br />
og de nye beboere. Alene duften af andre krydderier<br />
og madvarer fra et par køkkener i opgangen<br />
kunne bringe gemytterne i kog. Regler for børneopdragelse<br />
var naturligvis heller ikke fælles på tværs<br />
mellem de mange nye naboer. Det gav også problemer.<br />
Og da flygtninge-indvandrerfamilierne heller<br />
ikke havde redskaber til at forklare sig med – dårligt<br />
sprog, dårlig uddannelse, en del analfabeter –<br />
skulle det selvfølgelig ende i råben og skrigen, daglige<br />
konflikter og hærværk.<br />
10<br />
Da denne udvikling var på sit højeste i slutningen<br />
af 80-erne, kørte <strong>Horsens</strong> Politi med udrykning til<br />
Axelborg flere gange hver dag i ugen.<br />
Ruder blev knust, døre sparket ind, graffiti og<br />
hærværk i lange baner. Udendørs-arealerne var<br />
præget af (knuste) flasker og brugte kanyler. På dette<br />
tidspunkt opstod også i <strong>Horsens</strong> dette mundheld<br />
om Axelborg, at ”…hvis en cykel blev smidt ned<br />
fra øverste etage, var den stjålet, inden den nåede<br />
jorden”… Jo, de var hurtige, de beboere! Men som<br />
mundheldet tydeligt viser, voksede også omverdenens<br />
foragt for området. Det blev sådan, at taxaer<br />
ikke kørte til adresser i Axelborg, og butikker ikke<br />
gav kredit, hvis adressen var Axelborg. Beboerne i<br />
de nærmeste boligblokke tog stærk afstand til naboerne<br />
i Axelborg. Beboerne i Axelborg tog afstand til<br />
hinanden og til navnet Axelborg.<br />
FAKTA<br />
KRIMINALITETEN PÅ SØNDERBRO, 1990-2005<br />
Desværre har ingen forsket i politiets statistikker,<br />
før vi fik midler til at udgive dette skrift. Da vi<br />
jo netop aldrig har iværksat en systematisk indsats<br />
for at nedbringe kriminaliteten, er det ikke<br />
en opgave, nogen har påtaget sig. Det er ærgerligt<br />
fordi nye retningslinier hos Politiet betyder,<br />
at statistik, ældre end 10 år, automatisk slettes.<br />
Vi kan derfor ikke komme komme tilbage til<br />
udgangspunktet for arbejdet – den gang i midten<br />
af 1980-erne, hvor kriminaliteten var på sit højeste.<br />
Tidligere politiassistent, Bent Andreasen har<br />
imidlertid hjulpet os ved manuelt at gennemgå<br />
anmeldelser fra årene 1990 og 1995 – tal, der<br />
ellers er strøget af statistikken i dag.<br />
Med tak til <strong>Horsens</strong> Politi, og især Bent Andreasen,<br />
kan vi derfor sige følgende:<br />
I 1990 blev der anmeldt 84 indbrud/tyverier<br />
på <strong>Sønderbro</strong>. I 1995 var tallet faldet til 61. I år<br />
2000 var tallet 38. I 2005 blev der anmeldt 30 tilfælde.<br />
Altså et fald på i alt 64 %<br />
Ser vi på ”Røveri”, blev der i 1990 gennemført<br />
3 røverier. Siden da er tallet faldet til 1 røveri i<br />
2005.<br />
På alle kategorier af kriminalitet, ser man et<br />
konstant fald hen over årene. Af ovennævnte<br />
grunde har vi dog ikke kunnet fremskaffe 1990-<br />
og 1995-tal på den øvrige kriminalitet.<br />
2000- og 2005-tallene ser imidlertid sådan<br />
ud:<br />
Anmeldt hærværk på <strong>Sønderbro</strong> år 2000: 10<br />
stk. I 2005 er tallet faldet til 3.<br />
Lov om euforiserende stoffer, år 2000: 27<br />
anmeldelser. År 2005: 5 stk.<br />
Vi ser altså, at en generel indsats for at løfte<br />
livskvaliteten i området, er i stand til at reducere<br />
kriminaliteten med 50-75 %.