Prof. Ellen Margrethe Basse, Aarhus Business School, AU
Prof. Ellen Margrethe Basse, Aarhus Business School, AU
Prof. Ellen Margrethe Basse, Aarhus Business School, AU
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
AARHUS<br />
UNIVERSITET<br />
Når lovgivningen er en hindring for at opnå<br />
miljø- og energimæssige mål<br />
Indlæg på<br />
”Miljø<br />
og Klimaindsats frem mod 2020”<br />
konference den 31.10.2012 i <strong>Aarhus</strong><br />
<strong>Prof</strong>essor, dr.jur. <strong>Ellen</strong> <strong>Margrethe</strong> <strong>Basse</strong>,<br />
<strong>Aarhus</strong> Universitet, <strong>Business</strong> and Social Sciences – Juridisk Institut<br />
–
Miljølovgivningen – hvad er særligt?<br />
Traditionelt er lovgivningen rettet mod de forhold, som<br />
mennesker har mulighed for at træffe beslutninger om<br />
Lovgivningen om klimaforhold og andre miljøforhold vedrører<br />
også forholdet til nogle kræfter – herunder solens og<br />
naturens – som ikke lader sig regulere<br />
Lovgivningen er meget omfattende, men de tilsigtede<br />
virkninger fx af klimalovgivningen er begrænsede
Miljølovgivningen – hvad er særligt?<br />
Globaliseringen har stadig større betydning både for miljø-,<br />
klima- og energiudfordringerne og for hvordan, lovgivningen<br />
bør udformes bl.a. på grund af<br />
• Langtransporteret forurening<br />
• Atmosfæriske ændringer (ozonlaget og klimaændringer) indtræder<br />
uafhængigt af, hvor kilden er<br />
• Samhandel bl.a. med farlige stoffer nødvendiggør regulering af<br />
import/eksport i samspil med miljøhensyn<br />
• Udflytning af produktionsvirksomheder/arbejdspladser (”carbon<br />
leakage”)
Hvad er kritisk eller hindrende for grøn vækst?<br />
Lovgivningen er ikke tilstrækkelig proaktiv og orienteret imod den<br />
dagsorden, der er internationalt<br />
Investeringer er nødvendige – de kan ikke forventes, hvis ikke der er<br />
et langsigtet potentiale, som understøttes af en proaktiv lovgivning
Den lovgivningsmæssige udvikling<br />
Ca. 80 % af dansk miljø-, energi- og klimalovgivning er i større eller<br />
mindre grad bestemt af EU’s regler, og mange EU-regler er udtryk for<br />
gennemførelse af internationale forpligtelser<br />
– men hvordan er implementeringspraksis? Herunder sammenlignet med<br />
praksis i England?<br />
Og hvordan opfatter man generelt den danske lovgivning, når den forberedes, og<br />
når den forklares bl.a. i lovforarbejder?
Dansk lovgivning er meget omfattende<br />
• Særlige regler for aktiviteter og anlæg på havet<br />
• Planlovgivning<br />
• Miljøregulering af forurenende industrielle<br />
aktiviteter/projekter/anlæg<br />
• Miljøregulering af landbrugets aktiviteter<br />
• Produktregulering<br />
• Ressourceanvendelse<br />
• Klimalovgivning<br />
• Energilovgivning<br />
• Regulering af transportsektoren<br />
• Skatte- og afgiftslovgivning<br />
• Den uskrevne naboret m.v.<br />
• De almindelige forvaltningsretlige og kommunalretlige<br />
principper<br />
Colorboxcocolorlor
VE-handlingsplanen fra juni 2010 (VE-bogen bl.a. s. 31ff. og s. 111f.)<br />
Det oplyses i den danske VE-handlingsplan side 37:<br />
”Kompetencen til at træffe afgørelser om godkendelser, bevilling, beregning af støtte<br />
m.v. til energianlæg er samlet hos én statslig myndighed. Der er derfor normalt<br />
ikke noget behov for at lette en horisontal koordinering. I situationer, hvor der<br />
undtagelsesvist - f.eks. i forbindelse med anlæg af transmissionsanlæg til<br />
havvindmøller - opstår behov for horisontal koordinering, påtager de statslige<br />
energimyndigheder (Energistyrelsen) sig normalt denne koordinering, således at<br />
ansøgeren ikke selv skal indhente høringssvar, tilladelser m.v. fra andre statslige<br />
myndigheder.”
Rammebetingelserne for fremme af VE<br />
Den danske VE-profil er baseret på 40 års udvikling:<br />
1973: 95 % importeret råolie og 5 % importeret kul<br />
I dag: ca. 34 % VE i elsektoren; 31 % VE i varmesektoren og 1 % VE i<br />
transportsektoren<br />
Hovedlovene, der anvendes i dag, er fra 1970/80’erne - Historien er vigtig<br />
• Reglerne er udviklet ud fra de behov og konkrete energisystemer, der prægede<br />
70’erne/80’erne<br />
• Reglerne skal fortolkes og anvendes ud fra den historiske kontekst<br />
• De uskrevne retlige principper er også konserverende<br />
Hovedlovene er præget af utrolig mange ændringer - gennemførelser af EU-<br />
krav og nationale politiske aftaler, som har forskellige rationaler
Offentligretlig lovgivning & naboret<br />
VE-loven etableret som en særlig værditabsordning. Reglerne er en del af et<br />
politisk kompromis, der blev opnået ved den energipolitiske aftale i februar 2008<br />
Højesterets dom trykt i UfR 2009, s. 2680ff. Naboen havde ikke krav på erstatning,<br />
fordi vindmøllerne var etableret før VE-lovens ikrafttræden. Sagen skulle derfor<br />
vurderes efter den almindelige naboret (med udgangspunkt i ”tålegrænsen”).<br />
Tidligere landsretsdomme med samme udfald, se VE-bogen s. 296f. med citat s.<br />
297 og henvisning til tidligere domme s. 296, note 40<br />
Colorboxcocolorlor
Er der tilstrækkelig sammenhæng mellem målsætning og<br />
reguleringsform? NEJ - med vand som eksempel<br />
Lovgivning præget af mange generationer og stor kompleksitet – vand som et eksempel<br />
- Naturbeskyttelsesloven (udviklet siden 1917)<br />
- Vandløbsloven (udviklet siden 1880 – reform i 1949 – miljø inddraget siden 1982)<br />
- Vandforsyningsloven (udviklet siden 1926)<br />
- Miljøbeskyttelsesloven (udviklet siden 1974)<br />
- Planloven (udviklet siden 1972/1974)<br />
- Havmiljøloven (udviklet siden 1980)<br />
- Betalingsvedtægtsloven (1987)<br />
- Miljømålsloven (2003) ……….. og de statslige vandplanafgørelser (2011)<br />
- Okkerloven (fra 1985)<br />
- Lov om vurdering og styring af oversvømmelsesrisikoen fra vandløb og søer (2009)<br />
- Miljøskadeloven (2008)<br />
- Vandsektorloven (2010)<br />
- Havstrategiloven (2010)<br />
- Randzoneloven (2011)
Retssagen om randzoneloven og ekspropriation<br />
Sagsanlæg den 12. oktober 2012 – Landbrug & Fødevarer imod Den Danske<br />
Stat – anlagt ved Københavns Byret.<br />
Vedrører den samlede kumulative økonomiske effekt på det danske<br />
landbrug af den politiske aftale ”Grøn Vækst”, som udmøntet i<br />
generelle regler/indgreb uden erstatning:<br />
• Randzonelovens bestemmelser vedrørende dispensation ved randzoner, der<br />
udgør mere end 5% af en samlet bedrift (jf. ”intensitetsbegrebet”),<br />
• 10 meters beskyttelseszone fastlagt ved randzonebekendtgørelsen (nr. 892<br />
af 29.8.2012) uden videnskabeligt belæg for de miljømæssige effekter<br />
• Efterafgrødereguleringen efter gødskningsloven (nr. 415 af 3.5.2012)<br />
• Vandplanreguleringen (miljømålsloven & vandplanafgørelserne)
Biodiversitet – EU’s regulering og beskyttelse af<br />
internationale naturbeskyttelsesområder/-arter<br />
Fuglebeskyttelsesdirektivet (1979) og habitatdirektivet (1992) fastlægger<br />
bindende forpligtelser for de danske myndigheder. EU Domstolen har<br />
afsagt utrolig mange domme, der understreger, at reglerne er retligt<br />
bindende, og at de kan påberåbes af borgerne<br />
Under Århus Konventionen har ’Compliance Committee’ i to sager taget<br />
stilling til den danske praksis – det er fastslået, at borgerne skal have<br />
mulighed for at håndhæve EU’s regler ved Natur- og Miljøklagenævnet<br />
samt domstolene
EU’s regulering som misforstået i Danmark<br />
EU tager udgangspunkt i økologiske kriterier og sondrer ikke mellem havet og<br />
land – samfundsøkonomiske kriterier og rekreative kriterier er ikke<br />
relevante.<br />
Først i 2009 blev det indføjet i§<br />
29a i naturbeskyttelsesloven. Loven, der kun<br />
vedrører landarealer, er baseret på en anderledes tankegang end EU’s<br />
regler.<br />
Den traditionelle danske tilgang er baseret på en interesseafvejning,<br />
som bl.a. kommer til udtryk i reglernes udformning og i<br />
ekspropriationspraksis efter grundlovens § 73.
Et eksempel: Biobrændsler, biobrændstoffer, biomasse og<br />
bæredygtighed (helhedstænkning) – hvordan?<br />
- Aktuelt i fokus i bioøkonomiske strategier. Vækst og øget beskæftigelse (bl.a.<br />
gennem forskning, teknologiudvikling og bedre kombination af know-how)<br />
- Landbrugsproduktion (fødevareproduktion hhv. anden<br />
biomasseproduktion/energiafgrøder)<br />
- Biodiversitet/”ecological footprint” (arealanvendelse/naturbeskyttelse – herunder<br />
både dyr, planter og vand)<br />
- Klima (reduktion af drivhusgasser samt klimatilpasning)<br />
- Sikkerhed for energiforsyning – og omstilling til VE<br />
- Transportsektoren<br />
- Afgifter og skatter<br />
- Globale konsekvenser/udviklingslande m.v.
Hvad med lovgivningen? Fx definition af<br />
biomasse hhv. biomasseaffald?<br />
(VE-bogen s. 310ff.)<br />
VE-direktivet, lov om bæredygtig biobrændstof samt<br />
oprindelsesgarantibekendtgørelsen anvender samme definition - sondrer ikke<br />
mellem biomasse og biomasseaffald, jf. den brede definition VE-bogen s. 311 øverst<br />
VE-loven henviser derimod til miljøbeskyttelseslovens definition – men<br />
miljøbeskyttelsesloven indeholder ikke en definition. Der er udstedt<br />
bekendtgørelser imfa. loven:<br />
1. Affaldsbekendtgørelsen, der ikke indeholder en definition af biomasse eller biomasseaffald.<br />
Indeholder derimod en definition af bioaffald<br />
2. Biomasseaffaldsbekendtgørelsen angiver en snæver definition (affald fra skovbrug, haver m.v.)<br />
Kvoteloven definerer det som brændsler af biologisk oprindelse
Biomasse eller biomasseaffald?<br />
Biomasse/-affald definitionerne er uklare/ikke konsistente. (VE-bogen s. 310ff.)<br />
F.eks. skrivelse fra Dansk Industri fremsendt juni 2010 ifm. Klima- og<br />
Energiministeriets offentliggørelse af VE-handlingsplanen (omtalt i VE-bogen s. 312)<br />
”Visse typer biomasseaffald skal afbrændes i affaldsforbrændingsanlæg i Danmark,<br />
mens det i vores nabolande som Sverige og Tyskland betragtes som ”ikke affald”,<br />
der kan anvendes som brændsel i energianlæg. Det er problematisk, at de danske<br />
regler dels medfører en ikke optimal miljømæssig håndtering, og dels medfører, at<br />
biomasseaffald eksporteres i stedet for at blive anvendt i Danmark til gavn for det<br />
danske klimaregnskab.”
En lovgivning, der fremmer miljø-,energi- og klimamål<br />
17