You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Henrik Steffens' Goethe-forelæsninger i 1803 123<br />
over »Goethes Poesier« i Foraaret 1803, den eneste Forelæsning, jeg virkelig<br />
har hørt«. Videre udtaler Grundtvig her,<br />
»at den Steffenske Anskuelse af Livet og Poesien, Naturen og Historien<br />
forekom mig høist latterlig, men hans Liv og Veltalenhed greb og fængslede<br />
mig ligefuldt, og den saakaldte »høiere Poesi«, som jeg hos vore<br />
Digtere fra Halvfemtserne havde fundet uudstaaelig, turde jeg dog nu ei<br />
bryde Staven over, før jeg lærde at kiende Goethe og Schiller, Tieck og<br />
Novalis og fremfor Alt Shakspear, der havde mægtet at henrive saa mægtig<br />
en Aand, som jeg fandt, Henrik Steffens i alle Tilfælde var« 14 .<br />
Disse to steder giver en oversigt over hvilke andre digtere Steffens inddrog<br />
i sin gennemgang af Goethe. Han har beskæftiget sig med den tyske romantik<br />
i almindelighed og har trukket linjer tilbage til renæssancen.<br />
En samtidig optegnelse fra Grundtvigs hånd viser den forvirring Steffens<br />
kastede ham ud i. I en litterær udtogsbog fra den første Egeløkke-sommer,<br />
dateret den 11. juli 1805, opsamler Grundtvig ældre antegnelser om sin læsning<br />
foran. Af dem fremgår det, at Grundtvig den 30. marts 1803 - fem<br />
dage efter Steffens havde påbegyndt sine Goethe-forelæsninger - undrer sig<br />
over, at han ikke mere kan nyde viddet i en visesamling fra 1798 af J. C.<br />
Tode, fordi hans »Begreber om Poesi ere blevne saa saare forplumrede paa<br />
Steffens's Kollegium - over Goethes Poesier« 15 . Steffens må have demonstreret<br />
den nyere skoles æstetik på Goethes digtning.<br />
Det er af Grundtvigs notater tydeligt, at Steffens har holdt fast ved den<br />
romantiske opfattelse af poesi og af geniet, som han havde fremlagt i de<br />
trykte indledningsforelæsninger, især de to sidste.<br />
Distinktionen mellem den subjektive og den objektive eller den moderne og<br />
den antikke poesi, som Grundtvig refererer i den ovennævnte udtalelse fra<br />
1815, er således allerede fremsat i den 8. indledningsforelæsning 16 . Kategorierne,<br />
der kan stamme fra Schillers afhandling fra 1795-96 Vber naive und<br />
sentimentalische Dichtung, har naturligt kunnet bruges til en bestemmelse af<br />
Goethes og romantikernes digtning.<br />
Herudover har Steffens holdt et opgør med det 18. århundredes normative<br />
æstetik, i fortsættelse af den dristige karakteristik i den 9. indledningsforelæsning<br />
af geniet som den der spotter de blotte klogskabsregler og ikke kan<br />
bedømmes efter samtidens regler 17 . Den 23. maj 1804 skriver Grundtvig i sin<br />
dagbog i en betragtning over Holbergs latinske epigram III.XIV:<br />
»Udskelder Poeten Prosodiens Opfinder som den der lagde Baand paa<br />
Sjeniet - omtrent som Steffens talte om de æsthetiske Lovgivere -« 18 .<br />
Måske har det hos Steffens været i forbindelse med Goethes ridderdrama<br />
Gotz von Berlichingen mit der eisernen Hånd 1773, som Grundtvig siden i<br />
sin Vcrdenskfønikc 1812 nævner i netop denne sammenhæng:<br />
»I sin Gøts med Jernhaanden reiste han Riddertiden et prægtigt Mindesmærke,<br />
og spottede i dets Bygning alle de Regler, Man havde udtænkt for<br />
Dramaet, i det Man gik ud fra den bagvendte Mening, at Digteren skulde<br />
have til Øiemed, ei at fremstille et tro, livligt Billede af Tid og Idrætter,<br />
men at sammensætte et Gøglespil, som kunde være til Øienslyst og Roskab<br />
for aandelige Lediggængere« 19 .<br />
Hvilke værker af Goethe kan Steffens have gennemgået?<br />
I