Skovsted og Kåstrup i tilbageblik - Thisted Museum
Skovsted og Kåstrup i tilbageblik - Thisted Museum
Skovsted og Kåstrup i tilbageblik - Thisted Museum
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Skovsted</strong>lund - en gård ved søen<br />
af Sigrid Brandi <strong>og</strong> Svend Sørensen<br />
<strong>Skovsted</strong>lund først i 1960'erne<br />
Ifølge "Ordb<strong>og</strong> over det Danske Spr<strong>og</strong>" kan ordet<br />
"lån" betyde et stillestående vand - et vandhul, en dam<br />
eller en mose. Det er uden tvivl den navnetolkning, der<br />
må tillægges gården <strong>Skovsted</strong>lund, der da <strong>og</strong>så i gamle<br />
kilder betegnes som "en gård ved søen". Selv om gården<br />
ligger i <strong>Skovsted</strong>, har navnet altså ikke n<strong>og</strong>et med træer<br />
at gøre <strong>og</strong> burde egentlig staves uden "d" til sidst.<br />
Selv om det måske var en lidt flot betegnelse, så<br />
blev det lavvandede område i engen ud for <strong>Skovsted</strong>lund<br />
betegnet som "<strong>Skovsted</strong> sø". Søen blev imidlertid<br />
afvandet i forbindelse med anlæggelsen af en vej <strong>og</strong><br />
dertil hørende grøfter omkring 1860. Grøfterne blev<br />
åbenbart ikke holdt i stand, for Anders Tousig har oplyst,<br />
at omkring 1917 blev renden, der går under vejen,<br />
uddybet, så søen blev afvandet. Maleren Otto Nielsen<br />
var ifølge Jens Sunesen primus motor i sagen. Der kunne<br />
nu gro græs <strong>og</strong> dermed avles hø, men det var d<strong>og</strong> først<br />
ved dræningen i 1956, at arealet kunne bruges som<br />
agerjord.<br />
Mens søen endnu eksisterede, blev der lavet<br />
æltetørv nordvest for søen. En dynge tørvejord blev øst<br />
op på det tørre, hvor det blev æltet sammen af tre stude,<br />
fortæller Anders Tousig. Derefter blev tørvejorden lagt i<br />
en ramme med 16-18 huller. Når tørvene havde ligget<br />
fladt <strong>og</strong> tørret, blev de rejst på kant to <strong>og</strong> to (den ene på<br />
siden <strong>og</strong> den anden på enden). Til sidst blev tørvene<br />
stablet i en lille, rund stak. Tørvene blev kørt hjem inden<br />
høst, <strong>og</strong> alt i alt varede arbejdsgangen fra 14 dage til en<br />
måned.<br />
Hårde tider i 1600-tallet<br />
<strong>Skovsted</strong>lund kan føre sin historie helt tilbage til<br />
omkring 1660. På det tidspunkt var gården en fæstegård<br />
under Ullerupgård. I 1687 tilhørte gården den<br />
enevældige konge (staten), fordi der ikke var betalt de<br />
nødvendige skatter. I 1716 blev den igen købt tilbage til<br />
Ullerupgård, som den hørte under indtil 1802, da<br />
gårdens fæster fik skøde på gården <strong>og</strong> blev selvejer.<br />
De tidligste oplysninger om <strong>Skovsted</strong>lund stammer<br />
fra Karen Dyres jordeb<strong>og</strong>. Karen Dyre var ejer af<br />
Ullerupgård <strong>og</strong> huskes bl.a., fordi hun havde beskyldt sin<br />
mand Niels Arenfeldt for, at han havde forsøgt at tage<br />
livet af hende. Han blev d<strong>og</strong> ikke dømt for mordforsøg,<br />
men han blev landsforvist, fordi han havde misbrugt<br />
tylvt-eden (de tolv mænd, der skulle sværge ham fri,<br />
havde ikke alle de adelige aner i orden).<br />
Ifølge Karen Dyres jordeb<strong>og</strong> 1660/62 bor der to<br />
fæstere på <strong>Skovsted</strong>lund. Det er Mads Bertelsen <strong>og</strong> Jens<br />
Kloster, der deles om at betale landgilde. De to er <strong>og</strong>så<br />
opført som fæstere i matriklen fra 1664, hvor gården er<br />
ansat til godt 14 tønder hartkorn. I landgilde skal der<br />
samlet svares 12 tdr. byg, 2 svin, 2 får, 4 gæs <strong>og</strong> 12 tdr.<br />
havre. Matriklen nævner desuden, at den halve gård er<br />
ganske øde.<br />
Jens Kloster fortsætter som fæster n<strong>og</strong>le år endnu,<br />
mens Mads Bertelsens andel overtages af Laurids<br />
Andersen <strong>og</strong> senere af Jens Klosters søn. Men i 1671 er<br />
det slut. Det år optræder <strong>Skovsted</strong>lund i Hillerslev<br />
Herreds tingb<strong>og</strong>, fordi beboerne er i restance med<br />
landgilde. Der holdes syn på gården foranlediget af<br />
gårdens ejer, Anne Arenfeldt til Ullerupgård (Karen<br />
Dyres datter). Af synsforretningen fremgår det, at der var<br />
et staldhus med jordvægge.<br />
Der gøres forsøg på udlæg, men der var intet<br />
i husene, der kunne udlægges. Resultatet blev, at Jens<br />
Kloster <strong>og</strong> hans søn Mads Jensen mistede fæstet på<br />
grund af restancer <strong>og</strong> misligholdelse af bygningerne.<br />
Som det var tilfældet med mange gårde dengang, var<br />
de så misligholdte, at det kunne være svært at få dem<br />
fæstet væk. Omkring 1680 lå ca. 1000 tdr. hartkorn<br />
bøndergods øde i Thy <strong>og</strong> på Mors.<br />
Det var generelt vanskelige tider for Danmark, der<br />
midt i 70'erne rodede sig ind i endnu en krig (Skånske<br />
Krig 1675-79). <strong>Skovsted</strong>lund var heller ikke den eneste<br />
ødegård i <strong>Skovsted</strong>. Således blev der på Hillerslev<br />
Herredsting i sommeren 1682 udstedt forbud mod at<br />
fjerne afgrøder fra ødegårdene i <strong>Skovsted</strong>.<br />
Om det lykkedes at få fæstere ind på <strong>Skovsted</strong>lund<br />
umiddelbart efter Jens Kloster <strong>og</strong> hans søn er uvist, men<br />
ikke sandsynligt. For Ullerupgård har det derfor ikke<br />
kunnet betale sig at svare de nødvendige skatter til<br />
kongen, der derfor har overtaget gården. Det skete<br />
formentlig i 1684, da kongen overt<strong>og</strong> en del af<br />
Ullerupgård for skatterestancer.<br />
Det dokumenteres i 1687 af ryttergodsets jordeb<strong>og</strong>.<br />
<strong>Skovsted</strong>lund omtales her som en ødegård af<br />
Ullerupgård gods. Gården er hjemfalden hans majestæt<br />
for resterende skatter.<br />
Det var med andre ord ikke bare svære tider for<br />
fæstegårdene, <strong>og</strong>så hovedgårdene havde det svært.<br />
Allerede i 1681 måtte Anne Arenfeldts sønner sælge en<br />
del af Ullerupgård til kapitalstærke mænd med <strong>Thisted</strong>s<br />
borgmester Enevold Berregaard i spidsen. Sammen med<br />
en anden købte han i 1688 kongens anpart, <strong>og</strong> i 1694