Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
© NASA.<br />
Bajkalsøens gåde er løst<br />
af Lars Henrik Aagaard<br />
Langt inde i det centrale Rusland ligger verdens dybeste hul i Jorden, Bajkalsøen, som<br />
rummer en femte<strong>del</strong> af al flydende ferskvand på klodens overflade. Nu har en dansk<br />
professor medvirket til at løse gåden om tilblivelsen af den enestående sø. En fantastisk<br />
historie om klodens utæmmelige muskler.<br />
I det centrale Sydsibirien, 5.300 km øst for<br />
Moskva, 3.500 km vest for Beijing og godt 100 km<br />
nord for grænsen til Mongoliet, ligger en af<br />
klodens mest bemærkelsesværdige geologiske<br />
lokaliteter. Det er verdens dybeste hul på<br />
landjorden – et kolossalt ar i et bjergrigt landskab,<br />
som gennem tiderne har hensat geofysikere<br />
verden over i fortvivlelse. For hvordan i alverden<br />
er dette særprægede kæmpehul i jorden skabt?<br />
Nu har et danskledet forskerteam løst gåden,<br />
og den historie, som de kan oprulle, handler om<br />
underjordiske kræfter så kolossale og<br />
utæmmelige, at de også kan forklare, hvordan<br />
verdens højeste og mægtigste bjergkæde blev<br />
skabt.<br />
2009, Nr. 2<br />
Det daglige navn for det dybe, langstrakte ar i<br />
Sibirien er Bajkalsøen. Selvom den er lidt større<br />
end Jylland, ca. 31.500 kvadratkilometer, er den<br />
ikke verdens største sø. Til gengæld er den så langt<br />
den dybeste og rummeligste. Dens gennemsnitsdybde<br />
er på hele trekvart kilometer, og på sit<br />
dybeste sted strækker vandsøjlen sig hele 1.637<br />
meter ned i mørket, hvilket svarer til, at bunden<br />
befinder sig næsten 1.200 meter under havniveau.<br />
Dertil kommer, at hele søbunden er dækket af et<br />
tykt tæppe af oldgamle flodaflejringer – grus, sten,<br />
ler – som først standser ved grundfjeldet cirka ti<br />
kilometer under vandspejlet.<br />
Ingen andre steder på landjorden – hverken i<br />
kløfter eller i andre søer – findes noget så dybt. Af<br />
samme årsag rummer den over 600 km lange
Bajkalsø ikke mindre end en femte<strong>del</strong> af al<br />
flydende ferskvand i verden. Man kan også<br />
udtrykke det på den måde, at den indeholder over<br />
100.000 gange mere vand end Danmarks<br />
vandrigeste hul, Esrum Sø i Nordsjælland, eller<br />
for den sags skyld mere vand end samtlige De<br />
Store Søer i Nordamerika tilsammen.<br />
Bajkalsøen er samtidig verdens ældste og en af de<br />
mest isolerede søer. Disse to forhold har<br />
medvirket til dannelsen af et dyre- og planteliv så<br />
enestående, at biologer ynder at omtale søen og<br />
dens opland som “Sibiriens Galapagos”. Blandt de<br />
unikke dyrearter kan fx nævnes ferskvandssælen<br />
nerpa og den støragtige laksefisk omul, der er en<br />
udbredt <strong>del</strong>ikatesse i provinserne omkring søen.<br />
Geologer har længe vidst, at Bajkalsøen og et<br />
tilhørende smalt område, der strækker sig mange<br />
hundrede kilometer i begge retninger fra søen kan<br />
forstås som en såkaldt riftzone – populært sagt et<br />
område af kloden, hvor jordskorpen bogstavelig<br />
talt bliver revet op af underjordiske kræfter, der<br />
trækker i hver sin retning. En tilsvarende<br />
brudzone strækker sig gennem store <strong>del</strong>e af det<br />
Oxus<br />
Bajkalsøen, Svijatoj Nos (Den Hellige Næse). © Wikipedia<br />
Det er her, at Hans Thybo, professor i geofysik ved<br />
Københavns Universitet, kommer ind. Tilbage i<br />
1990’erne havde han vundet sine russiske<br />
kollegers tillid med omfattende analyser af<br />
Oxus 2009, Nr. 2<br />
østlige Afrika, hvor de voldsomme kræfter fra<br />
Jordens indre i løbet af de kommende millioner af<br />
år må forventes at løsrive en pæn bid af Østafrika,<br />
hvormed <strong>del</strong>e af Somalia, Etiopien og Kenya bliver<br />
en ø i det Indiske Ocean. Også ude på havet finder<br />
man noget lignende, ikke mindst i den<br />
nordatlantiske spredningszone, hvor havbunden<br />
bliver revet op, hvilket medvirker til, at<br />
Nordamerika fjerner sig fra Europa med en<br />
hastighed på et par cm om året. For ca. 60 mio. år<br />
siden – før spredningen blev indledt – var Norge<br />
således klistret fast til Grønland.<br />
BAJKAL-RIFTZONEN har imidlertid traditionelt<br />
været den, som videnskaben har haft den dårligste<br />
forståelse af, simpelthen fordi man manglede data<br />
om dens dybere sammensætning. Vestlige<br />
forskere havde vanskeligt ved at opnå de fornødne<br />
tilla<strong>del</strong>ser til at komme ind og foretage deres<br />
undersøgelser, og de russiske ellers meget<br />
kompetente videnskabsfolk manglede de<br />
moderne, fintfølende instrumenter, der er<br />
nødvendige for en tilbundsgående undersøgelse.<br />
målinger af en lang række kraftige russiske<br />
atombombeprøvesprængninger, der blev gennemført<br />
med et overvejende videnskabeligt sigte i<br />
1960’erne. Ved at fortolke russernes data om de<br />
25
såkaldt seismiske bølgers udbre<strong>del</strong>se gennem<br />
undergrunden kunne han medvirke til at skabe et<br />
meget præcist geologisk kort over store <strong>del</strong>e af<br />
Rusland.<br />
I 2003 fik Hans Thybo derfor som noget<br />
ganske enestående tilla<strong>del</strong>se til at gennemføre et<br />
omfattende forskningsprojekt omkring Bajkalsøen<br />
med henblik på at aflure søens og Baikalriftens<br />
inderste hemmelighed.<br />
Til det formål stillede hans russiske kolleger<br />
køretøjer og et større hold sprængningseksperter<br />
til rådighed, for der skulle gennemføres en lang<br />
serie af sprængninger i undergrunden omkring<br />
Bajkal for at få de nødvendige seismografiske<br />
data. »Alt i alt sprængte vi omkring 15 ton<br />
dynamit af. Til gengæld kunne vi stille med over<br />
100 digitale og ekstra fintfølende seismografer,<br />
som vi bl.a. har fået bevilget af Carlsbergfondet,«<br />
fortæller Hans Thybo.<br />
Sprængningerne gav et væld af data, som<br />
Hans Thybo og ph.d-studerende C.A. Nielsen<br />
efterfølgende brugte år på at analysere. Men<br />
fornylig fik de i den grad blåstemplet deres<br />
møjsommelige arbejde med offentliggørelsen af<br />
deres opsigtsvækkende forskningsresultat i det<br />
videnskabelige tidsskrift Nature.Ved hjælp af de<br />
seismiske data kunne de skabe et billede af<br />
bjergarternes sammensætning ned til en dybde af<br />
over 60 km under og omkring Bajkalsøen, og til<br />
deres overraskelse kunne de konstatere, at den<br />
40-50 km brede og omkring 2.000 km lange<br />
riftzone ikke er dannet på en måde, der er i<br />
overensstemmelse med de gængse mo<strong>del</strong>ler for<br />
riftdannelse. De havde forventet at se en opbulen<br />
af jordskorpens bund. I stedet er den flad, hvilket<br />
kan forklares med, at indtrængende smeltede<br />
bjergarter, magma, så at sige har erstattet den<br />
tilsvarende udtynding af jordskorpen.<br />
Denne opdagelse indebærer, at geofysikere nu<br />
må revurdere den traditionelle opfattelse af,<br />
hvordan andre riftzoner er dannet, ligesom den<br />
nye mo<strong>del</strong> for dannelse af de særprægede<br />
Oxus<br />
Oxus 2009, Nr. 2<br />
brudzoner kan komme til at spille en rolle for olie-<br />
og gasefterforskning. Olielommer koncentrerer sig<br />
nemlig ofte om riftzoner, hvilket bl.a. ses omkring<br />
den olieholdige Centralgrav i Nordsøen, der<br />
faktisk er en gammel rift. Men dette forklarer<br />
stadig ikke, hvordan Bajkal-riftzonen blev dannet,<br />
hvorved verdens dybeste sø blev flået ud af<br />
jordskorpen.<br />
Her må Hans Thybo ty til en af de mest<br />
dramatiske geologiske processer i Jordens nyere<br />
geologiske historie – det indiske subkontinents<br />
sammenstød med selve Asien. FOR 100<br />
MILLIONER ÅR siden menes den landmasse, der<br />
i dag udgøres af Indien syd for Himalaya, at have<br />
været sammenhængende med den store ø<br />
Madagaskar øst for det sydlige Østafrika. For<br />
omkring 90 mio. år siden rev landmassen sig<br />
imidlertid løs og begyndte at drive nordpå med en<br />
uovertruffen høj hastighed.»Der har været tale om<br />
en bevægelse på mere end 20 cm om året, hvilket<br />
er formidabelt hurtigt for en tektonisk plade,«<br />
forklarer Hans Thybo.<br />
For ca. 50 mio. år siden begyndte det indiske<br />
subkontinent at kollidere med det egentlige Asien,<br />
hvilket fik det til at knage og brage i jordskorpen.<br />
Bag kollisionsgrænsen rejste der sig nemlig<br />
verdens højeste og mægtigste bjergkæde,<br />
Himalaya, og bag bjergene blev verdens største<br />
højland, Det Tibetanske Plateau, løftet op.<br />
Sammenstødet er stadig i fuld gang, bl.a. med<br />
den konsekvens, at Himalaya konstant løfter sig<br />
med en hastighed på omkring én cm om året – et<br />
løft der dog i nogen grad opvejes af erosion<br />
omkring tinderne. Men energierne fra den<br />
kontinentale kollision forplantede sig videre op<br />
gennem Centralasien, hvormed de i et samarbejde<br />
med drivkræfter fra andre kontinentalplader<br />
skabte Bajkalriften og dermed, for godt 30 mio. år<br />
siden, dannede grundlaget for skabelsen af den<br />
voluminøse sø tusinder af kilometer fra havet.<br />
Sikke muskler vores jord er i stand til at spille<br />
med.<br />
26
Kombatanterne slippes løs. © Michael Manning.<br />
Oxus<br />
Stenhønsekamp i Xinjiang<br />
Af Per Fischer<br />
Fra Michael Manning, der på sin hjemmeside The Opposite End of China<br />
http://china.notspecial.org/ skriver om løst og fast fra Xinjiang, har vi fået følgende<br />
billeder og beskrivelse af en mindre sportsbegivenhed i et støvet vejkryds.<br />
“Jeg tog ud til en landsby i dag sammen med et<br />
par venner for at plukke morbær.<br />
Efter at have mæsket os i store stykker lam og<br />
spandevis af morbær lå vi i en døs i omkring 30<br />
minutter ... og så kom spørgsmålet: Har nogen lyst<br />
til at gå til hanekampen søndag eftermiddag?<br />
Efter cirka 10 minutters gang hen til et ellers<br />
uanseligt kryds mellem grusvejene stødte vi på en<br />
gruppe mænd og drenge siddende i en løst dannet<br />
cirkel. Det viste sig, at de befjedrede kæmper slet<br />
ikke var haner, men kakaliq, som mere eller<br />
mindre ligner fasaner.<br />
Oxus 2009, Nr. 2<br />
Andre overraskende observationer: Kampene var<br />
ikke specielt voldsomme. Jeg mener, der var<br />
skræppen, hakken og hoppen rundt, men ingen<br />
udhakkede øjne eller blodsprøjtende<br />
dødsspasmer. Faktisk var der slet ingen synlige<br />
skader. De kæmpende fugle fortsatte i den ene<br />
korte runde efter den <strong>anden</strong>, hvorefter ejerne satte<br />
fuglene i “bur” så snart den dårligste kæmper<br />
mistede modet. Heller ingen væddemål fandt sted.<br />
Bare en gruppe mænd som slappede af søndag<br />
eftermiddag med at se små tykke fugle forsøge at<br />
dræbe hin<strong>anden</strong> uden held.”<br />
27
© Michael Manning.<br />
Oxus<br />
Oxus 2009, Nr. 2<br />
© Michael Manning.<br />
28
© Michael Manning.<br />
Oxus<br />
Oxus 2009, Nr. 2<br />
© Michael Manning.<br />
29
Stenhønen Alectoris chukar (Gray, 1830)<br />
Rige: Animalia (dyr)<br />
Række: Chordata (rygstrengsdyr)<br />
Klasse: Aves (fugle)<br />
Orden: Galliformes (hønsefugle)<br />
Familie: Phasianidae (fasanfugle)<br />
Slægt: Alectoris<br />
Art: A. chukar<br />
© Wikipedia.<br />
Stenhønens udbre<strong>del</strong>sesområde går fra Xinjiang<br />
(Vestkina) over Afghanistan, Pakistan, Kashmir og<br />
Indien til Sydøsteuropa 1 . Sammen med Rødhønen<br />
(A.rufa) er Stenhønen blevet indført til USA,<br />
Canada New Zealand og Hawaii.<br />
Den er en buttet fugl, 30-35 lang fra næb til<br />
halespids, med lysebrun ryg, gråt bryst og<br />
sandfarvet bug. Ansigtet er hvidt med en sort<br />
aftegning gennem øjet og ned foran på forsiden af<br />
halsen. Siderne er stribede, nærmest ”skællede”.<br />
Ben og fødder røde.<br />
Stenhønen yngler i tørt, åbent landskab –<br />
gerne klippelandskaber – og lægger mellem 8 og<br />
12 æg i en nødtørftigt skrabet fordybning på<br />
1 Undertegnede har selv oplevet hvordan Stenhaner blev holdt i<br />
små bure på cafeer i Spanien. Da det kun var hanner der blev<br />
holdt kan man have mistanke om hvad de blev benyttet til.<br />
Oxus<br />
Oxus 2009, Nr. 2<br />
jorden. Den æder al slags planteføde samt en <strong>del</strong><br />
insekter. Den færdes ofte i grupper på op til 50<br />
individer. Skræmmes den, foretrækker den at løbe<br />
fremfor at lette, men den flyver udmærket over<br />
korte strækninger med sine runde korte vinger.<br />
Forskellige arter og underarter af slægten<br />
Alectoris er udbredt hele vejen fra Europe til<br />
Nordafrika og videre til Vestkina og Tibet. Hvor<br />
forskellige arter og underarters<br />
udbre<strong>del</strong>sesområde overlapper hin<strong>anden</strong>, er<br />
hybrider ikke ualmin<strong>del</strong>ige.<br />
Stenhønen er Pakistans nationalfugl og ifølge<br />
indisk mytologi så forelsket i månen, at den<br />
ustandseligt kigger på den.<br />
30
Boganmel<strong>del</strong>se<br />
© Bjørn Harvig.<br />
Gæstfriheden er krigens lyse skygge<br />
Af Janus Gohr Mørk<br />
Vi kender den. Rejseerindringen. Genren, der selvforherligende skildrer, hvilke prøvelser<br />
forfatteren har været udsat for, hvor langt han har rejst, og hvilke vidundere han har set.<br />
Orker vi endnu én af slagsen?<br />
Med Bjørn Harvigs bog Igors Æblehave er svaret<br />
ja. Harvig har på baggrund af dagbogsoptegnelser<br />
på vellykket vis beskrevet en række episoder fra<br />
sin tur på cykel fra København til Teheran. Samlet<br />
set giver de beskrevne episoder ikke bare et<br />
indtryk af spændende oplevelser fra de mange<br />
kilometer i sadlen. De giver også et indblik i en<br />
broget og livsbekræftende hverdag i en række<br />
lande, som vi i Vesten oftest kun hører intet eller<br />
dårligt om. Og vigtigere, Harvig åbner ærligt op<br />
2009, Nr. 2<br />
for den mere personlige rejse, hvor nøgleordene<br />
hen ad vejen bliver undren, uforståenhed og<br />
begejstring. Dermed tages læseren med på en tur,<br />
der ikke bare går fra bøgeskov til steppeland, men<br />
også fra historien om et projekt på cykel til et<br />
projekt om viljen og behovet for at forstå andre<br />
menneskers handleformer.<br />
Turen i sig selv skal nu ikke forsmås, for der<br />
er tale om en bedrift af de større. På cykelryg<br />
forlod Harvig København med kurs mod
Stockholm. Herfra gik turen videre gennem<br />
Finland, ned gennem det vestlige Rusland til<br />
Ukraine, hvor blandt andet Tjernobyl-regionen<br />
blev besøgt. Og videre, selvfølgelig stadig på cykel,<br />
til Moldova og den ikke-anerkendte<br />
udbryderrepublik Trans-nistrien. Herfra til<br />
Odessa og med båd til Georgien, hvorfra turen<br />
Badenymfer på Krim. ©Bjørn Harvig.<br />
De enkelte episoder, der skildres i Igors<br />
Æblehave, drejer sig primært om mødet med de<br />
lokale. Ikke borgmestrene, fabriksejerne eller<br />
andre af de lokale spidser. Derimod mødet med de<br />
rastløse knægte, der hænger foran den lokale<br />
kiosk, kassedamen med al for megen make-up<br />
eller fårehyrden i bjergene. Men det forbliver<br />
heldigvis ikke ved en ren deskriptiv karakteristik.<br />
For Harvig bliver gang på gang budt på vodka,<br />
middag, overnatning eller udflugter. Og hver gang<br />
bliver oplevelsen krydret med fortællinger om<br />
hverdagslivet, familieintriger, lommefilosofi og<br />
umættelige forsøg på at få Harvig til at forstå,<br />
hvorfor verden ser ud, som den gør. Det er<br />
Oxus<br />
Oxus 2009, Nr. 2<br />
fortsatte sydpå gennem de kaukasiske bjerge<br />
igennem Armenien for at ende i Irans hovedstad,<br />
Teheran. Og oftest med korte såvel som lange<br />
afstikkere væk fra ruten i en bestræbelse på at få<br />
lidt flere oplevelser med.<br />
genfortællingerne af mødet med disse mennesker,<br />
der er bogens egentlige force. For det er denne<br />
mosaik af humoristiske, underfundige eller<br />
hjerteskærende skæbneberetninger, der løfter<br />
bogen op og gør den til samtidshistorie af første<br />
skuffe – historien set fra menigmandsperspektiv.<br />
Fortællingerne er suppleret med Harvigs egne<br />
fotos fra turen. Som hverdagsdokumentar er<br />
billedsiden lige så vellykket som det skrevne, og<br />
den er med til at gøre bogen så nærværende, at<br />
man som læser næsten føler, at man også selv har<br />
mødt Victoria, Dmitry, Parisa, Bodi – og<br />
selvfølgelig den festglade Igor med æblehaven.<br />
32
© Bjørn Harvig.<br />
Et centralt tema for Harvig er den gæstfrihed og<br />
umid<strong>del</strong>barhed, som han møder hvorend han<br />
kommer frem. Han undres igen og igen over,<br />
hvordan mennesker finder overskuddet til at give<br />
ham både mad og husly, når de næsten intet ejer.<br />
Hvordan kan folk med så lidt give så meget? Og<br />
hvad skyldes det, at vi i Vesten giver tilsvarende<br />
mindre til fremmede, når vi nu ejer så meget? Et<br />
eksempel på Harvigs frustration over ikke at<br />
forstå spillet kommer blandt andet til udtryk i en<br />
situation, hvor en mekaniker ikke vil tage betaling<br />
for reparation af hans cykel:<br />
““Hvorfor”, spørger jeg, men får kun et nik med<br />
hovedet som svar. Vi forstår ikke hin<strong>anden</strong>. Han<br />
vifter afværgende med hænderne, da jeg hiver<br />
nogle penge op af min pung. Her står han i et<br />
beskidt, faldefærdigt blikskur på bagsiden af en<br />
seksetagers betonbygning og nægter at tage<br />
imod penge for et stykke arbejde, han normalt<br />
bliver betalt for. Hvor kommer den ære fra, at<br />
han nægter at tage imod penge fra en fremmed?<br />
Hvor kommer den stolthed fra?”<br />
Oxus<br />
Oxus 2009, Nr. 2<br />
Harvig søger svaret i de historiefortællinger, som<br />
de fremmede giver ham. Det er fortællinger, der<br />
ofte kredser om, hvordan de lokales forfædre,<br />
deres forældre eller de selv har været igennem<br />
krig, folkemord eller hunger for i dag at være endt<br />
i en situation, hvor der ikke nødvendigvis er meget<br />
andet at være stolt over end den kamp, man har<br />
gennemlevet. Fortællingerne suppleres i bogen<br />
med en række historiske og sociale fakta om de<br />
forskellige regioner, der berettes fra. Det er et<br />
ambitiøst projekt at genfortælle større<br />
brudstykker af verdenshistorien på forholdsvis<br />
sparsom plads, hvorfor Harvig med ty<strong>del</strong>ige<br />
referencer plukker data og fortolkninger ud fra<br />
historiebøgerne. Projektet fungerer rent<br />
formidlingsmæssigt, men bogen mister desværre<br />
samtidig noget af sin originalitet og uskyld. Fra<br />
alene at vidne om personlige indtryk og<br />
overvejelser inddrages i fortællingerne nu en<br />
vestligt farvet historieskrivning.<br />
Det er dog forståeligt, at Harvig dedikerer en vis<br />
<strong>del</strong> af siderne til at forklare konteksten, for jo<br />
længere han kommer på sin tur, jo mere fylder<br />
beretningerne om død og krig. Det er slående så<br />
33
nært et forhold de mennesker han møder, har til<br />
ufred. Om tiden i Armenien beretter Harvig med<br />
et vist mismod:<br />
“Historien om krig, død og ø<strong>del</strong>æggelse forfølger<br />
mig. Den er blevet en væsentlig <strong>del</strong> af min rejse.<br />
Og det påvirker mig mere, end jeg havde<br />
forestillet mig. Den er mine nye venners onde<br />
bror. Gæstfriheden er dens lyse skygge.”<br />
Gevinsten ved at drage ud i verden har således et<br />
modstykke. Når man åbner øjnene for al den<br />
rigdom og kærlighed, der er at finde uden for ens<br />
faste rammer, risikerer man samtidig at blive<br />
konfronteret med de pinsler, verden er så fuld af.<br />
Det er måske grunden til, at de fleste viger tilbage<br />
fra med åbent sind at tage ud og opleve verden,<br />
som Harvig har gjort det. Hans bog er dog, når alt<br />
kommer til alt, et vidnesbyrd om, at man mister<br />
ufattelig meget ved ikke at turde søge efter<br />
eventyret. Faktisk kan man efter endt læsning<br />
næsten ikke vente med selv at komme af sted. For<br />
Harvig minder os om, at det i bund og grund ikke<br />
handler om at kunne begå store bedrifter – som at<br />
cykle flere tusinde kilometer – men alene ønsket<br />
om at forstå andre mennesker.<br />
Oxus<br />
Oxus 2009, Nr. 2<br />
Bjørn Harvig: Igors Æblehave. Fortællinger<br />
fra en cykelrejse København-Teheran<br />
Mediehuset Luksus<br />
Pris: 239,95 kr. i Arnold Busck<br />
34
Oxus<br />
Kaukasisk grillaften<br />
af Per Fischer<br />
Det er så småt ved at blive sommer, og folk finder<br />
Weber- og engangsgrillen frem. Kaukasernes eksil<br />
i Centralasien har sat sine kulinariske spor, så<br />
man nu kan støde på kaukasiske retter i<br />
Centralasien. Og vi har her ladet os inspirere til en<br />
kaukasisk grillaften.<br />
Armensk shaslik<br />
½ kg lammekød<br />
½ kg svinekød (mellemskært)<br />
2 løg<br />
2 spsk friske sumak-frugter (Rhus coriaria) -<br />
mange Rhus-arter er giftige, så man skal ikke<br />
selv forsøge at fremstille sumak.<br />
1 tsk sumak pulver<br />
salt<br />
peber<br />
1 spsk esdragon, basilikum eller korianderblade<br />
1 porre<br />
Kødet skæres i stykker på hver ca. 3 cm, krydres<br />
med peber, vendes i krydderurter, knuste<br />
sumakfrugter og revet løg. Trækker køligt 5-6<br />
timer. Kødet sættes på grillspyd og steges over<br />
glødende kul, pensles af og til med olie. Serveres<br />
med fintsnittede porreringe, hele ristede tomater<br />
eler skiver af grillstegt aubergine. Krydres med<br />
salt efter behag.<br />
Armensk grill (Khorovats)<br />
½ kg lamme- eller svinekød<br />
8-9 friske tomater<br />
4 peberfrugter<br />
4 auberginer<br />
1 løg<br />
eddike, salt, sort peber<br />
Kødet skæres i skiver, drysses med peber og salt,<br />
dryppes med eddike, lægges med skivede løg<br />
mellem lagene i en frysepose. Lægges i køleskabet<br />
i ca 8 timer.<br />
Tomaterne grilles til de er gyldne. Auberginer og<br />
peberfrugter grilles på samme vis, afkøles lidt og<br />
pilles, derefter holdes de varme indtil kødet er<br />
grillet færdigt.<br />
Georgisk kebab (Mtsvadi)<br />
En georgisk version fra Tiblisi<br />
Oxus 2009, Nr. 2<br />
1 kg skært lam i 2,5 x 2,5 cm store tern<br />
200 g røget flæsk uden svær i 2,5 x 2,5 cm store<br />
tern<br />
nogle løg skåret i både<br />
200 g friske champignon<br />
smeltet smør<br />
Pynt:<br />
skivede tomater<br />
snittede forårsløg<br />
citronbåde<br />
Marinade:<br />
3 dl eddike<br />
3 knuste fed hvidløg<br />
1 hakket løg<br />
2 spsk hakket persille<br />
1 tsk salt<br />
1 tsk sort peber<br />
Granatæblesaft:<br />
saft fra 2 granatæbler bringes i kog m. 1 tsk sukker<br />
og afkøles.<br />
Bland marinaden i en stor skål. Tilsæt<br />
lammekødet og lad det stå natten over i<br />
køleskabet. Hvis man vil bruge grillspyd af træ,<br />
lægges disse i blød i vand ved samme lejlighed.<br />
Lam, bacon, løg og champignon sættes på spyd og<br />
grilles 10-15 minutter, mens de vendes flittigt.<br />
Lægges på et fad, dryppes med smeltet smør,<br />
pyntes med tomat, forårsløg og citronskiver.<br />
Serveres med granatæblesaft som dip.<br />
Kharapak khorovadze, svinekød med<br />
granatæblesaft<br />
En opskrift fra Kharapakbjergene i Kaukasus.<br />
1 kg svinekød (skank) i tern, 4x4 cm<br />
Marinade:<br />
1 1/2 dl olie<br />
3 spsk granatæblesaft (se opskrift)<br />
1 stort hakket løg<br />
1 1/2 tsk frisk hakket esdragon (1 spsk tørret)<br />
1 1/2 tsk salt<br />
1 tsk sort peber.<br />
Bland marinaden i en stor skål, bland svinekødet i<br />
og lad det stå natten over i køleskabet. Grilles 20-<br />
35
30 minutter, indtil kødet er mørt. Lægges på et<br />
fad; serveres med granatæblesaft som dip.<br />
Armensk kyllingekebab (Judi kebab)<br />
Kyllinger skåret ud i 4 bryststykker, vinger, over-<br />
og underlår<br />
Marinade:<br />
1 1/2 dl olie<br />
2 knuste fed hvidløg<br />
1 tyndt skivet citron<br />
1 spsk sumak<br />
1 tsk salt<br />
1 tsk sort peber<br />
Sauce:<br />
1 knust fed hvidløg<br />
saften af 1/2 citron<br />
2 spsk olivenolie<br />
1/2 tsk spidskommen<br />
Bland marinaden i en stor skål. Tilsæt<br />
kyllingestykkerne og lad dem stå natten over i<br />
køleskabet. Grilles i 15-25 minutter alt afhængigt<br />
af stykkernes størrelse. Umid<strong>del</strong>bart før<br />
serveringen dryppes kyllingestykkerne med<br />
saucen.<br />
Kan også serveres med Tkemali-sauce.<br />
Tkemali-sauce<br />
En klassisk georgisk sauce, som bruges i store <strong>del</strong>e<br />
af Kaukasus til fjerkræ og fisk. Den er holdbar og<br />
let at tilberede.<br />
1/2 l vand<br />
250 gr udstenede svedsker<br />
1 fed hvidløg<br />
1 tsk knust koriander<br />
1/2 tsk salt<br />
1/2 tsk paprika<br />
saften fra en halv citron<br />
Bring vandet i kog i en kasserolle, tilsæt svedsker,<br />
tag af blusset og lad stå i 10 minutter. Bringes<br />
atter i kog og koges i ca 15 minutter, tilsæt hvidløg<br />
og koriander og blend derefter - bør have<br />
konsistens som tyk fløde (tilsæt evt lidt ekstra<br />
vand). Gives et opkog hvorunder man tilsætter<br />
salt og paprika, tages af blusset og tilsættes<br />
citronsaften.<br />
Stegt grøntsagssalat<br />
700 g aubergine<br />
Oxus<br />
Oxus 2009, Nr. 2<br />
1 kg peberfrugt<br />
700 g tomater<br />
5-6 fed hvidløg<br />
1 stort løg<br />
dild, persille, koriander<br />
majsolie til stegning<br />
paprika, chili, salt og peber.<br />
Auberginerne skæres i skiver på ca en cm’s<br />
tykkelse. Peberfrugterne <strong>del</strong>es i halve eller kvarte<br />
(alt efter størrelse). Aubergine og peberfrugt<br />
svitses hurtigt i meget varm olie.<br />
Tomaterne skæres i små stykker; krydderurter,<br />
hvidløg og løg hakkes fint.<br />
Anret salaten lagvist med først et lag med<br />
aubergine, salt, krydderier, tomater, krydderurter,<br />
løg, hvidløg. Derpå et lag med peberfrugt, salt,<br />
krydderier, tomater, krydderurter, løg, hvidløg.<br />
Fortsæt evt i flere lag.<br />
Serveres med creme fraiche rørt op med hakkede<br />
valnødder.<br />
Grønne bønner i valnøddesauce<br />
(Engouyzov lupia)<br />
Kaukaserne har en stor forkærlighed for<br />
valnødder, som bl.a. indgår blandt andet i den<br />
berømte ret Cerkez tavugu og de forskellige<br />
satsivi-saucer. Grønne bønner med valnøddesauce<br />
er en meget populær ret i hele Kaukasus, ikke<br />
mindst i Abkhasien, hvor denne udgave af retten<br />
påstås at stamme fra.<br />
Kan serveres både varm og kold.<br />
1/2 kg grønne bønner (evt frosne) skåret i 5 cm’s<br />
stykker.<br />
75-100 g valnødder<br />
2 hakkede fed hvidløg<br />
1 finthakket løg<br />
3 spsk hakket friske korianderblade<br />
1 tsk knust korianderfrø<br />
2 spsk olivenolie<br />
2-3 spsk vineddikke<br />
saft fra en 1/2 citron<br />
2 tsk paprika<br />
1 tsk salt<br />
evt. hønsebouillon<br />
1 spsk finthakket persille<br />
Kog bønnerne i letsaltet vand i 8-10 minutter - de<br />
skal være “al dente”. Hæld vandet fra og stil<br />
bønnerne til side.<br />
Blend valnødder og hvidløg til en pasta. Tilsæt løg,<br />
korianderfrø, olivenolie, citronsaft, paprika og salt<br />
og bland godt. Pastaen skal være cremet, og det<br />
kan være derfor nødvendigt at spæde op med lidt<br />
36
hønsebouillon for at opnå den rette konsistens.<br />
Vend bønnerne i valnøddesaucen og tilsæt<br />
samtidig de hakkede korianderblade og den<br />
hakkede persille. Drys evt med lidt chili.<br />
Syltet kål (Gamir gaghamp)<br />
1 hvidkålshoved ca. 1 kg<br />
1 kg rødbeder<br />
6-7 selleriblade<br />
10-12 stilke persille<br />
5 dl rødvinseddike<br />
2 tsk paprika<br />
Vask kålhovedet; fjern de yderste par blade, og<br />
kog derefter kålhovedet i en gryde i ca. 30<br />
minutter ved svag varme. Lad kålhovedet køle af,<br />
så det kan håndteres. Forsigtigt åbner man<br />
bladene, uden at de løsnes fra stokken. Placer<br />
kålhovedet i en stor skål eller emaljeret gryde.<br />
Man kan selvfølgelig også snitte kålen og derved<br />
spare lidt tid. Rødbederne skrælles og skæres i<br />
stykker på ca 2-3 cm og tilsættes derefter sammen<br />
med selleriblade, persille, eddike og paprika samt<br />
så meget vand, at det dækker med ca 3 cm. Står<br />
tildækket i ca. en uge, hvorefter kålen gerne skulle<br />
have en smuk rød farve og en pikant smag.<br />
Serveres ofte udskåret i kvarter.<br />
Kålsalat 1. variant<br />
1 kg syltet kål Gamir gaghamp<br />
1 tyndt skivet løg<br />
2 æbler, skrællede og tyndt skivede, vendt i<br />
citronsaft<br />
50 g stenfri/udkernede druer i halve<br />
100 g sorte oliven<br />
2 spsk olivenolie<br />
salt<br />
peber<br />
1 tsk paprika til pynt<br />
Oxus<br />
Oxus 2009, Nr. 2<br />
Kålen snittes, blandes med de andre ingredienser<br />
og stilles på køl i et par timer. Serveres anrettet i<br />
pyramideform drysset med paprika.<br />
Kålsalat 2. variant<br />
1 kg syltet kål Gamir gaghamp<br />
50 g hakkede valnødder<br />
1 finthakket fed hvidløg<br />
1 spsk sesamfrø<br />
1 tsk salt<br />
1 tsk sumak<br />
Kålen snittes og blandes med de andre<br />
ingredienser og stilles på køl i et par timer.<br />
Borsh (hurtig sommerudgave)<br />
500 g oksekød (ben, hale eller lignende)<br />
3½ liter vand<br />
300 g hakket hvidkål<br />
300 g kartofler<br />
4-5 laurbærblade<br />
Olie til steging<br />
1-2 finthakkede løg<br />
100 g revet gulerod<br />
100 g revet rødbede<br />
1 spsk mel<br />
1 hakket frisk tomat<br />
1 spsk tomatkoncentrat<br />
chili, paprika, persille og salt efter smag<br />
Oksekødet koges med finthakket hvidkål, skivede<br />
kartofler og laurbærblade i ca 1 time.<br />
Det hakkede løg svitses på en pande sammen med<br />
groftrevet gulerod og rødbede, drysses med mel og<br />
tilsættes hakket tomat samt tomatkoncentrat,<br />
hvorefter det hele tilsættes suppen og koges 20<br />
minutter. Tilsæt hakket persille og smag til med<br />
krydderier.<br />
Serveres med syltede grøntsager, syltede chile og<br />
creme fraiche.<br />
37
Sumak er den tørrede, formalede frugt af garvesumak,<br />
der anvendes som krydderi i Mellemøsten.<br />
Det er især retter som salater, spidstegt kød,<br />
grydestegt fjerkræ og lignende, der krydres med<br />
dette rødlige pulver. Det smager syrligt og kan<br />
bruges i stedet for citron. I Iran bruges sumak ikke<br />
blot til kebab, men også til at krydre ris med, og i<br />
det tyrkiske køkken til Döner-kebab. En kendt<br />
appetitvækker er friske løgringe vendt i sumak.<br />
Sumakfrugten indeholder ca 15% fed olie samt<br />
blandt andet chrysanthemin, myrtillin og<br />
<strong>del</strong>phinidin der giver den røde farve. Smagen<br />
kommer fra en lang række flygtige olier og<br />
aldehyder.<br />
Selve navnet menes at være af semitisk<br />
oprin<strong>del</strong>se, afledt af roden SMQ eller ŚMQ ‘at<br />
være rød’. På aramæisk bruges ordet sumaqa<br />
Oxus<br />
Oxus 2009, Nr. 2<br />
Frugtstand af R. coriaria samt hele og knuste sumakfrø.<br />
© Wikipedia.<br />
(ܐܩܡܘܣ, ܩܡܣ) både om farven rød og om<br />
krydderiet. Via det arabiske as-summaq (قامسلا) er<br />
ordet indgået i europæiske sprog.<br />
Rige: Plantae (planter)<br />
Række: Magnoliophyta (dækfrøede<br />
planter<br />
Klasse: Magnoliopsida (tokimbladede)<br />
Orden: Sapindales (sæbetræ-ordenen)<br />
Familie: Phasianidae (fasanfugle)<br />
Slægt: Anacardiaceae (sumak-familien)<br />
Art: Rhus (sumak)<br />
Garve-Sumak (R. coriaria) er en vintergrøn busk<br />
eller et lille træ. Væksten er opret og<br />
38
uregelmæssigt forgrenet. Barken er først lysegrøn,<br />
men næsten dækket af rødlige hår. Senere bliver<br />
den gråbrun. Bladene er uligefinnede med<br />
ægformede småblade, der har groft takket rand.<br />
Blomsterne er små, gullligt-hvide og samlede<br />
tætte aks, der tilsammen danner endestillede<br />
klaser. Frugterne er mørkt rødbrune og tæt<br />
dækket af hår.<br />
R. coriaria. © Wikipedia.<br />
I danske haver dyrker man ofte en nær<br />
nordamerikansk slægtning til Garve-sumak,<br />
nemlig hjortetaktræet (R. typhina). Det er et lille,<br />
løvfældende træ eller en stor busk med en åben,<br />
uregelmæssig vækstform. Hovedgrenene er kun<br />
lidt forgrenede, og forgreningerne er ofte<br />
spidsvinklede. Barken er først lysebrun og tæt<br />
dunhåret. Senere bliver den brun og glat med små<br />
barkporer. Blomsterne sidder tæt sammen i<br />
endestillede aks. De er grønne og behårede.<br />
Oxus<br />
Oxus 2009, Nr. 2<br />
Hele planten indeholder talrige stoffer, som giver<br />
kraftig duft. Garve-sumak findes på Sicilien, i<br />
Grækenland og Tyrkiet, i andre <strong>del</strong>e af<br />
Mellemøsten og i Centralasien. Kun arten R.<br />
coriaria giver sumakkrydderiet. Man skal derfor<br />
ikke selv forsøge at fremstille krydderi af et træ<br />
man evt. har i haven!<br />
Planten er særbo, så den findes i rent hanlige og<br />
rent hunlige individer. De kolbeagtige og tæt<br />
hårede frugtst<strong>anden</strong>e er gammelrosa og yderst<br />
dekorative hele vinteren, hvor de bliver siddende<br />
på det ellers nøgne træ. Frøene modner ikke<br />
ordentligt i det danske klima. Bladene er meget<br />
store og uligefinnede med slankt ægformede<br />
småblade, der er helrandede med flammende røde<br />
og orange høstfarver.<br />
39
Oxus<br />
R. typhinas mod vinterhimlen. Et syn man også kan nyde i danske haver. © Wikipedia.<br />
I Nordamerika har indianerne traditionelt<br />
anvendt frugterne af glat sumak (R. glabra) og<br />
hjortetaktræet (R. typhina) til at fremstille en<br />
læskedrik, “indianerlemonade”, af. Desuden<br />
anvender indianerne udtræk af frugterne til<br />
hostesaft og blade og frugter af de samme arter<br />
blandes i rygetobak. Rødderne har astringerende<br />
og blodstandsende virkning.<br />
Mange sumak-arter indeholder garvestoffer<br />
som kan anvendes til plantegarvning. Læder<br />
garvet med sumak er kendetegnet ved at være lyst,<br />
fleksibelt og let. Veddet fra sumak-arter er lysende<br />
i UV lys.<br />
De fleste Rhus-arter har en uheldig tendes til<br />
at sætte mange rodskud og egner sig derfor ikke til<br />
alt for små haver!<br />
En række arter er nu blevet udskilt i deres<br />
egen slægt Tovicodendron. Det drejer sig blandt<br />
andet om Gift-Sumak (T. vernix), “Poison Ivy” (T.<br />
radicans) og Japansk Laktræ (T. vernicifluum).<br />
Fælles for disse er deres høje indhold af giften<br />
urushiol. En lak fremstillet af harpiksen fra<br />
Japansk Laktræ anvendes til lakarbejde i Kina,<br />
Korea og Japan og det japanske lakarbejde Urushi<br />
har lagt navn til giftstoffet.<br />
Oxus 2009, Nr. 2<br />
Frøstand af R. glabra. © Wikipedia.<br />
40
Centralasien siden sidst<br />
AFGHANISTAN<br />
Natos løfter til Afghanistan<br />
USA's præsident Barack Obama har fået Natos<br />
opbakning til sin nye strategi for Afghanistan, og<br />
de europæiske lande lovede at sende flere<br />
soldater.<br />
Natolederne forpligtede sig under topmødet i den<br />
franske by Strasbourg til følgende i forhold til<br />
Afghanistan:<br />
•Udstationering af 5000 soldater som<br />
forstærkning i forbin<strong>del</strong>se med det afghanske valg<br />
og uddannelse af de afghanske sikkerhedsstyrker,<br />
300 politiinstruktører, 100 millioner dollar (godt<br />
550 millioner kroner) til finansiering af den<br />
afghanske nationale hær og 500 millioner dollar<br />
(knap 2,8 milliarder kroner) til civil bistand.<br />
•Yderligere styrker vil omfatte en bataljon fra<br />
Spanien, 600 soldater fra Tyskland, 600 fra Polen<br />
og hundreder mere fra Storbritannien. Italien vil<br />
sende flere end 200 militærinstruktører, 100<br />
politiinstruktører, tre ambulancehelikoptere og to<br />
militære transportfly.<br />
•Bulgarien, Grækenland, Portugal og Slovakiet<br />
lovede at sende militærinstruktører, og det samme<br />
gjorde Belgien, som også vil sende yderligere to F-<br />
16 jagerfly.<br />
•Nato-lederne besluttede at oprette en<br />
træningsmission, der får til opgave at overvåge<br />
uddannelsen af den afghanske hær og politiet,<br />
ligesom lederne lovede at afsætte flere<br />
instruktører. De forpligtede sig til at udvide en<br />
trustfond for hæren til dækning af<br />
driftsomkostningerne og at tilskynde til<br />
internationalt bidrag til fonden.<br />
•Nato-lederne lovede også at knytte tættere<br />
politiske og praktiske bånd med Pakistan.<br />
(Ritzau/Reuters)<br />
20 år til afghansk journalist<br />
Afghanistans Højesteret har i marts stadfæstet en<br />
20-års fængselsdom til en ung afghansk<br />
journaliststuderende uden overhovedet at<br />
informere den dømte eller hans familie.<br />
2009, Nr. 2<br />
Den 24-årige journalist er idømt den lange<br />
fængselsdom for at have printet en artikel om<br />
islams syn på kvinder ud fra internettet og<br />
efterfølgende givet den videre til medstuderende.<br />
Hans advokat hørte om dommen fra andre kilder,<br />
og fik den derefter bekræftet af Højesteret.<br />
Den unge journalist blev først idømt dødsstraf<br />
for artiklen, som domstolen kaldte blasfemisk.<br />
Senere sænkede en appelret dommen til 20 år, og<br />
denne dom har Højesteret altså holdt fast i.<br />
Den retslige proces er nu slut, så det eneste<br />
håb er, at præsidenten evt. benåder ham.<br />
(Danmarks Radio)<br />
ARMENIEN<br />
Musikalsk strid med Aserbajdsjan<br />
Det gik sikkert hen over hovedet på de fleste<br />
europæere udenfor Sydkaukasus, da den 21 år<br />
lange kamp om Nagorno-Karabakh udspilledes i<br />
en smålig scene på europæisk TV.<br />
© Eurovision.<br />
Samtidig med rygter om at den tilsyneladende<br />
uen<strong>del</strong>ige strid er nær en afslutning, betragter de<br />
to lande på paranoid vis hin<strong>anden</strong>s bidrag til<br />
Eurovisionens melodi grand prix i søgen efter<br />
reelle og imaginære fornærmelser.<br />
19 årige Aysel Teymurzadeh fra Baku og<br />
hendes iransk-svenske popkollega Arash Labaf<br />
skaffede Aserbajdsjan en tredjeplads i finalen,<br />
mens de armenske søstre Inga og Anush
Arshakyan (billedet) kom på en tiendeplads.<br />
Førstepladsen gik til den 23-årige Alexander<br />
Rybak fra (det neutrale land) Norge.<br />
Aserbajdsjans præsident Ilham Aliev var ikke<br />
sen til at hægte sig på succesen og ringede til Aysel<br />
and Arash 17. maj for at lykønske dem med at de<br />
“værdigt havde repræsenteret Aserbajdsjan i<br />
Europa”.<br />
I Armeniens hovedstad Jerevan var ESC-fans<br />
mere skuffede over, at et billede var fjernet fra<br />
søstrenes en<strong>del</strong>ige video, end sangens en<strong>del</strong>ige<br />
placering. Billedet var af Tatik og Papik<br />
(“Bedstemor og bedstefar"), et monument, som<br />
har fået stor symbolværdi for den armenske<br />
separatistbevægelse i Nagorno-Karabakh.<br />
Eurovisionens russiske vært valgte at fjerne<br />
billedet efter officielle protester fra Aserbajdsjan.<br />
Mange armenske fans mente, at Armenien skulle<br />
have trukket sig fra konkurrencen i protest mod<br />
denne “censur” af deres video.<br />
Armenerne fandt dog en måde at lufte deres<br />
synspunkt på alligevel. Under stemmeafgivningen<br />
hævede Armeniens stemmeafgiver Sirusho<br />
(Armeniens <strong>del</strong>tager i ESC 2008) sit clip-board og<br />
aflørede et billede af monumentet!<br />
Ifølge reglerne for ESC kan man ikke stemme<br />
på sit eget land, men forskellige diasporaer har<br />
tradtion for at sende masser af stemmer hjem. I år<br />
gav Tyrkiet 12 point til sin “allierede”<br />
Aserbajdsjan, som returnerede komplimenten i<br />
samme mængde. Aserbajdsjan gav ingen stemmer<br />
til Armenien, men armenerne gav et enkelt point<br />
til Aserbajdsjan. 4 stemmer gik fra Armenien til<br />
Tyrkiet, som returnerede 6 point. Rusland modtog<br />
12 point fra Armenien og gav blot 5 point retur.<br />
Helt galt blev det for armenerne, da Armenien<br />
KUN modtog 6 point fra Frankrig, som ellers er<br />
hjemsted for en af de allerstørste armenske<br />
diasporaer. Dette vakte dyb mistillid i Jerevan til<br />
ESCs afstemningssystem. “Dette er en politiceret<br />
konkurrence og total uforudsigelig”, udtalte Ashot<br />
Mikayelian fra Armensk stats-TV. Det<br />
uforudsigelige er vel ellers netop pointen med en<br />
konkurrence. Men som tidligere nævnt gik hele<br />
denne affære nok let hen over de fleste europæere.<br />
(Eurasianet)<br />
Oxus<br />
Oxus 2009, Nr. 2<br />
Massakre på olieakademi<br />
ASERBAJDSJAN<br />
En 28-årig mand dræbte 12 studerende og<br />
ansatte og sårede yderligere 10 andre, da han<br />
torsdag 30. april lidt over kl 9.00 gik ind på Det<br />
Aserbaijanske Stats Olieakademi og skød vildt<br />
omkring sig.<br />
Dagen efter lagde sørgende røde nelliker udenfor den<br />
bygningen hvor skudepisoden havde fundet sted.<br />
© Wikipedia.<br />
I en en fælles udtalelse fra Aserbajdsjans<br />
Indenrigsministerium og Statsanklagerens kontor<br />
er gerningsm<strong>anden</strong> blevet identificeret som Farda<br />
Asad oglu Gadirov, en georgisk borger af<br />
aserbajdsjansk afstamning. Oprin<strong>del</strong>igt gik der<br />
ellers rygter om at gerningsm<strong>anden</strong> skulle være<br />
afro-arabisk af udseende.<br />
På sin vej ind i bygningen dræbte Gadirov<br />
først en sikkerhedsvagt og en rengøringsassistent,<br />
hvorefter han åbnede ild mod studerende og<br />
lektorer. Imens han bevægede sig op gennem<br />
bygningen fra 1. til 6. sal skød han vilkårligt mod<br />
folk på sin vej. Ifølge et vidne forsøgte en<br />
studerende at stoppe ham, men blev skudt i<br />
hovedet. Efter at have barrikaderet sig i<br />
bygningen, skød Gadirov sig selv, da han så<br />
politiet nærme sig universitetsbygningen.<br />
Ifølge Aserbajdsjans sundhedsminsterium<br />
døde i alt 13 personer (inkl. drabsm<strong>anden</strong>), mens<br />
10 blev såret. Blandt de sårede var to sudanske og<br />
en syrisk studerende.<br />
Visse detaljer lader stadig folk i tvivl om, hvad<br />
der helt præcist skete. En militærekspert, Uzeyir<br />
Jafarov, finder det uforklarligt, hvordan én mand<br />
uden særlig træning har kunnet dræbe og såre så<br />
mange mennesker med en Makarov-pistol. En<br />
42
anonym studerende udtaler, at der var to<br />
“terrorister” – den ene skød sig selv, mens den<br />
<strong>anden</strong> blev anholdt af politiet.<br />
Ifølge en talsmand for statsanklageren Eldar<br />
Sultanov tilbageholdt myndighederne en Shirhan<br />
Nadir oglu Aliyev, som kommer fra samme<br />
landsby som Gadirov.<br />
Som en reaktion på hæn<strong>del</strong>serne i Baku blev<br />
der på sundhedsministeriets initiativ iværksat<br />
bloddonationer rundt om i landet. En<br />
mindeceremoni fandt sted den følgende dag, og<br />
<strong>del</strong>tagerne tændte lys og lagde røde nelliker uden<br />
for den bygning, hvor skyderiet havde fundet sted.<br />
Præsident Ilham Aliyev har dekreteret, at der skal<br />
udbetales 30.000 mantas til hver af de dræbtes<br />
familier samt 15.000 til hver af de sårede.<br />
(Ritzau / Reuters)<br />
Aserbajdsjan ny skueplads i<br />
mellemøstlig konflikt?<br />
Myndighederne hævder at have hindret et anslag<br />
mod den israelske ambassade i Baku planlagt af<br />
Hezbollah og Iran som hævn for drabet på den<br />
shiamusliske militsleder Imad Mughniyah.<br />
Myndighederne i Aserbajdsjan har i slutningen af<br />
maj offentligjort detaljer om et formodet attentat<br />
rettet mod den israelske ambassade i Baku. Det<br />
blev angiveligt forhindret ved et samarbejde<br />
mellem Israels og Aserbajdsjans efterretningstjenester.<br />
Sagen har stort set været en<br />
hemmelighed, indtil nu hvor retssagen mod to<br />
libanesere og fire aserbajdsjanere går i gang.<br />
Efterforskere mener, at en bombning kun var<br />
uger fra at blive realiseret, da de mistænkte blev<br />
opmærksomme på overvågningen i begyn<strong>del</strong>sen af<br />
maj 2008. Politiet rykkede omgående ind, men<br />
adskillige libanesiske, iranske og aserbajdsjanske<br />
mistænkte nåede at flygte til Iran. I en<br />
tilbageholdt bil fandt politiet sprængstoffer,<br />
kikkerter, kameraer og lyddæmpede pistoler.<br />
Ifølge de aserbajdsjanske undersøgelsesmyndigheder<br />
havde de mistænkte til hensigt at<br />
bringe 3-4 bilbomber til sprængning rundt<br />
omkring i ambassaden samtidigt. Hundreder af<br />
kilo sprængstof, angiveligt leveret fra iranske<br />
spioner, var allerede i terroristernes besid<strong>del</strong>se.<br />
Baku har tidligere beskyldt Teheran for at blande<br />
sig i aserbajdsjanske anliggender. I 2006 blev 15<br />
aserbajdsjanere anklaget for at planlægge<br />
vol<strong>del</strong>ige anslag mod israelere og vesterlændinge<br />
med instruktion og træning fra Iran. Denne sag<br />
førte til øget overvågning, og i 2008 blev man<br />
opmærksom på kontakt mellem lokale militante<br />
og to Hezbollah-aktører: Ali Karaki, en veteran i i<br />
Oxus<br />
Oxus 2009, Nr. 2<br />
Hezbollahs eksterne operative netværk, og Ali<br />
Najem Aladine, en lavere rangerende<br />
sprængstofekspert. Denne duo rejste angiveligt på<br />
iranske pas frem og tilbage mellem Baku, Iran og<br />
Libanon i begyn<strong>del</strong>sen af 2008.<br />
Karaki beskrev, hvordan han medvirkede til at<br />
bringe militante til Iran for at disse kunne<br />
modtage træning dér; endvidere udpegede han en<br />
revolutionsgardist ved navn Fadhli som sin<br />
kontakt i Iran.<br />
De 6 mistænkte er blandt andet anklaget for at<br />
have forbin<strong>del</strong>se til Irans Revolutionsgarde.<br />
Iranske myndigheder benægter at skulle have<br />
været involveret.<br />
Valget af Baku som gerningssted tyder ifølge<br />
Matthew Lewis fra Washington Institute for Near<br />
East Policy igen på iransk indfly<strong>del</strong>se. Ifølge Lewis<br />
har iranerne en historisk tilstedeværelse der og vil<br />
ikke have skrupler over at underminere landet,<br />
bl.a. pga. af Aserbajdsjans vestlige tendenser.<br />
Samtidig med at den aserbajdsjanske regering har<br />
gode forhold til Israel og andre vestlige nationer,<br />
har landet stærke forretningsmæssige og<br />
diplomatiske bånd til Iran; omkring en fjerde<strong>del</strong><br />
af Irans befolkning er etniske azerier, inklusive<br />
den øverste leder Ayatollah Ali Khamenei.<br />
Aserbajdsjan befinder sig således som en lus<br />
mellem to negle.<br />
(Los Angeles Times)<br />
Rusland klar til at bygge<br />
atomreaktor i Aserbajdsjan<br />
“Rusland ønsker måske at tage <strong>del</strong> i<br />
konstruktionen af et atomkraftværk i Azerbaijan”<br />
udtalte den russiske viceenergiminister<br />
Vyacheslav Sinyugin i et interview på TVkanalen<br />
ANS.<br />
Han sagde, at Rusland var villig til at komme med<br />
ideer og forslag til konstruktionen af et evt.<br />
atomkraftværk og understregede derudover at<br />
“Rusland har enorm erfaring og potentiale ud i<br />
atom energi”.<br />
Aserbajdsjan havde i 1980’erne planer om at<br />
opføre et atomkraftværk nær Navagi, ca 100 km<br />
fra Baku. Tjernobylkatastrofen og senere<br />
Sovjetunionens kollaps gjorde en ende på disse<br />
planer.<br />
(IRNA)<br />
43
Atomfrit Centralasien?<br />
CENTRALASIEN<br />
21. marts skrev de fem lande Kasakhstan,<br />
Kirgisistan, Tajikistan, Turkmenistan og<br />
Usbekistan under på at blive den Nordiske<br />
halvkugles første atomvåbenfrie zone.<br />
Aftalen blev oprin<strong>del</strong>igt foreslået helt tilbage i<br />
1993 af Usbeksistans præsident Islam Karimov.<br />
(Central Asia News)<br />
GEORGIEN<br />
Rusland står for grænsesikkerhed<br />
mellem Georgien og udbryderstater<br />
De (tidligere) georgiske regioner Abkhasien og<br />
Sydossetien har indgået sikkerhedsaftale med<br />
Rusland.<br />
I slutningen af April indgik både Abkhasien og<br />
Sydossetien en sikkerhedsaftale med Rusland.<br />
Rusland skal nu fremover bevogter udbryderregionernes<br />
grænser til Georgien. Begge regioner<br />
vil også danne deres egne vagtværn som skal<br />
patruljere deres grænser mod Georgien.<br />
(Central Asia News)<br />
KASAKHSTAN<br />
Kasakhstan foreslår fælles FNmøntfod<br />
Løsningen på den finansielle krise bør være en<br />
fælles mønt for alle nationer i FN, mener<br />
Kasakhstans præsident, Nursultan Nazarbajev.<br />
“Skabelsen af en fælles møntfod for hele verden<br />
burde være højt på dagsordenen i alle<br />
internationale politiske og økonomiske fora, også<br />
Oxus<br />
Oxus 2009, Nr. 2<br />
G8 og G20, sagde Nazarbayev i marts. Tidligere<br />
har præsidenten kritiseret verdens afhængighed af<br />
den amerikanske dollar. Forslaget har fået mange<br />
internationale kommentatorer til at rynke<br />
brynene, men er blevet godt modtaget af den<br />
canadiske økonom Robert Mun<strong>del</strong>l, som vandt<br />
nobelprisen i økonomi i 1999 for sine studier af<br />
”optimale valutaområder”, det teoretiske<br />
fundament for skabelsen af euroen. Nazarbayev<br />
har også foreslået en fælles valuta for<br />
medlemmerne af Eurasian Economic Community,<br />
en løs sammenslutning bestående af Kasakhstan,<br />
Tadsjikistan, Kirgisistan, Rusland og<br />
Hviderusland.<br />
I en artikel i det russiske dagblad Rossiskaya<br />
Gazeta foreslog Nazarbajev i marts, at den globale<br />
møntfod skulle kaldes akmetal – baseret på det<br />
græske ord akme ‘spids; zenith; top; høj kvalitet’<br />
og metal ‘metal’.<br />
Selv bruger Kasakhstan i øjeblikket<br />
møntfoden tenge. Det energirige Kasakhstan er<br />
blevet en ledende økonomisk magt i regionen efter<br />
selvstændigheden i 1991, men den aktuelle<br />
finanskrise har ramt landet hårdt pga. faldende<br />
oliepriser og manglende efterspørgsel på landets<br />
energi- og mineralressourcer.<br />
(Associated Press)<br />
Modeuge i Almaty<br />
Den sidste uge af Maj samledes designere fra hele<br />
Centralasien for at vise deres bud på moden<br />
Efterår/Vinter 2009-10.<br />
Centralasiatiske bud på den kommende mode.<br />
© Wikipedia<br />
For syvende år i træk profilerer Almaty sig som<br />
Centralasiens modemekka. Designere fra<br />
Centralasien, Europa og Kina, heriblandt Kenzhe<br />
Devyatko (Kenje), den kinesiske designer Vong Yu<br />
Tau og den lokale designer Zhadira Shakieva, hvis<br />
kollektion havde et umisken<strong>del</strong>igt kasakhisk præg<br />
dette år. Mo<strong>del</strong>lerne på catwalken kommer fra<br />
44
alle steder i Centralasien. Udvælgelse af mo<strong>del</strong>ler<br />
havde fundet sted tidligere på Hotel Kazakhstan,<br />
hvor omkring 500 håbefulde mo<strong>del</strong>ler var mødt<br />
op i håb om at komme op på podiet. Temaet for<br />
dette år modeuge var Litzedeiki, som løseligt kan<br />
oversættes til “kvin<strong>del</strong>ig svigefuldhed”.<br />
(ANI)<br />
Kasakhstans præsident Nursultan Nazarbajev afbildet<br />
på sin tidligere svigersøn Rakhat Aliyevs lidet<br />
flatterende biografi, først udkommet på tysk. Aliyev<br />
blev idømt 40 års fængsel for bl.a. kupforsøg og<br />
“misbrug af folket”.<br />
Kontroversiel internetlov<br />
førstebehandlet i Underhuset<br />
Underhuset i Kasakhstans parlament<br />
førstebehandlede 29. april en ny lov for, hvordan<br />
internettet reguleres i det kasakhiske domæne.<br />
Dette sker i følge Zhanna Kurmangaliyeva fra<br />
Kultur- og informationsministeriet for at<br />
begrænse udbredningen af æreskrænkende og<br />
pornografisk materiale samt for at lette<br />
bekæmpelsen af cyberkriminalitet.<br />
Oxus<br />
Oxus 2009, Nr. 2<br />
Kritikere mener dog, at loven vil begrænse<br />
ytringsfriheden ved at ligestille blogs, chatrooms<br />
og sociale fora med andre medieudbud og derved<br />
gøre ejerne ansvarlige for indholdet og tillade<br />
lukning af hjemmesider uden forudgående<br />
retssag.<br />
“For et frit internet!”-kampagnen opfordrer<br />
folk til at fjerne personlige oplysninger fra<br />
blogtekster, chatrooms og sociale netværk på<br />
nettet. Ifølge en af kampagnens ledere, Yevgeniya<br />
Plakhina, var fire medlemmer af kampagnen var<br />
blevet arresteret 24. april og senere løsladt, uden<br />
at der var rejst anklager mod dem.<br />
Loven mangler at blive vedtaget i overhuset og<br />
en<strong>del</strong>igt at blive underskrevet af præsidenten for<br />
at at kunne træde officielt i kraft.<br />
(Eurasianet)<br />
KIRGISISTAN<br />
Er Kirgisistan ved at tabe kampen<br />
mod multiresistent Tuberkulose?<br />
Der er ifølge WHO 1.400 registrerede tilfælde af<br />
MDR-TB (multi-drug resistant TB), men ifølge<br />
det Nationale Center for Tuberkulosebehandling<br />
er det kun de 600, der modtager den livsvigtige<br />
behandling.<br />
Patienter med multiresistent TB behandles med<br />
16-18 piller om dagen samt drop, og denne<br />
behandling skal fortsætte i op til to år.<br />
Behandlingen koster 7.000 $ pr. patient. Til<br />
sammenligning tjener en statsansat i Kirgisistan<br />
omkring hvad der svarer 1.500 $ om året. Ifølge<br />
mange læger er det desværre de færreste, der<br />
fuldfører behandlingen, og derved øges faren for<br />
yderligere resistens.<br />
Foreløbige undersøgelser tyder på, at ca. 16%<br />
af alle nye TB-tilfælde i Kirgisistan er den<br />
multirestistente type, der er modstandsdygtig<br />
overfor isoniazid og rifampicin, som ellers er de to<br />
mest virksomme typer medicin brugt mod TB.<br />
Dinara Sagynbaeva fra det kirgisiske<br />
sundhedsministerium ser TB som et af<br />
Kirgisistans helt store problemer. Hun mener<br />
også, at antallet af smittede vil blive ved med at<br />
vokse, fordi folk bliver inficerede i landets<br />
fængsler, hvor risikoen for at blive smittet er 40%<br />
større end blandt den øvrige befolkning.<br />
Internationalt Røde Kors anslår, at der er<br />
mindst 300 fængselsindsatte med MDR-TB i<br />
Kirgisistan. Ifølge US Agency for International<br />
45
Development (USAID) har Kirgisistan den 6.<br />
højeste forekomst af multiresistent TB i verden.<br />
Global Fund to Fight AIDS, Tuberculosis and<br />
Malaria har finansieret det nødvendige<br />
specialudstyr til Multiresistent TB-klinikker og<br />
planlægger at åbne klinikker i Osh og Jalal-Abad –<br />
og har øremærket 10 millioner $ til formålet.<br />
(Flere medier)<br />
MONGOLIET<br />
Magtskifte efter præsidentvalget<br />
Mongoliets oppositionsparti Det Demokratiske<br />
Parti vandt præsidentvalget 27 maj.<br />
Dets leder, den tidligere premierminister,<br />
Tsakhiagiin Elbegdorj, der havde ført valgkamp<br />
baseret på en anti-korruptionskampagne, slog den<br />
siddende præsident Nambaryn Enkhbayar fra det<br />
tidligere kommunistparti med få procent. Valget<br />
var frit og fair og forløb fre<strong>del</strong>igt modsat sidste års<br />
parlamentsvalg, hvor fem personer døde i<br />
efterfølgende uroligheder.<br />
I 1990 opgav Mongoliet 70 års kommunistisk<br />
etpartistyre og indførte politisk pluralisme og<br />
økonomiske reformer. Demokratisering og<br />
privatisering blev sikret i en ny forfatning, men<br />
det økonomiske kollaps, der fulgte efter<br />
Sovjetunionens sammenbrud udløste fattigdom og<br />
arbejdsløshed i det tyndt befolkede land.<br />
(BBC)<br />
Oxus<br />
Oxus 2009, Nr. 2<br />
Arkæolog hævder at have fundet<br />
Djengis Khans palads<br />
Et hold arkæologer mener at have fundet<br />
ruinerne af Djengis Khans sagnomspundne<br />
palads blandt ruiner i Kara Khorum.<br />
Djengis Khans barnebarn Kublai Khan flyttede<br />
senere hovedstaden til Beijing. Men da<br />
mongolerne blev fordrevet fra Kina, genoptog de<br />
deres tidligere hovedstad indtil 1388, da kineserne<br />
tilintetgjorde den. Selve stedet beholdt dog sin<br />
særlige status for forskellige mongolske klaner, og<br />
i 1586 lod Abtaj Khan et stort buddhistkloster<br />
opføre på stedet. Det er i ruinerne fra blandt andet<br />
dette klosterkompleks, som blev smadret af<br />
Mongoliets kommunistiske styre i 1930’erne, at<br />
arkæologerne mener at resterne af paladset ligger.<br />
(flere medier)<br />
Mongolsk gazelle fra Carl Bertuchs Bilderbuch fur<br />
Kinder, Weimar 1792-1810.<br />
Største hjord af Mongolsk gazelle<br />
set på Mongoliets stepper<br />
En gigantisk flok Mongolsk gazelle Procapra<br />
gutturosa på omkring 250.000 individer har<br />
samlet sig på Mongoliets stepper.<br />
Flokke på 10.000 individer er ikke usædvanlige og<br />
den hidtil største hjord, man har registreret, talte<br />
ca 80.000 individer. Men denne mega-hjord anses<br />
for at være den største flok, man nogensinde har<br />
observeret. Biolog Kirk Olson fra University of<br />
Massachusetts har sammen med kolleger<br />
beskrevet fænomenet i tidsskriftet Oryx.<br />
(Oryx)<br />
46
“Mongoliet et eksempel på religiøs<br />
frihed”<br />
Benedict XVI modtager udsending fra Mongoliet.<br />
29. maj modtog paven de nye ambassadører fra<br />
Mongoliet, Benin, New Zealand, Sydafrika,<br />
Burkina Faso, Namibia og Norge i audiens. Han<br />
talte til dem som en samlet gruppe, men gav dem<br />
hver især en skriftlig erklæring vedrørende deres<br />
eget land.<br />
I erklæringen til Mongoliets udsending<br />
Danzannorov Boldbaatar bemærker paven, at<br />
Mongoliets forfatning anerkender religiøs frihed<br />
som en “fundamental rettighed”.<br />
“Folk som praktiserer religiøs tolerance, har en<br />
forpligtelse til at <strong>del</strong>e denne lære med hele<br />
menneskeslægten ...”, skriver paven blandt andet.<br />
Efter kommunismens fald i 1990’erne kom de<br />
første 3 katolske missionærer i nyere tid til<br />
Mongoliet. I 1992 oprettede Mongoliet<br />
diplomatiske forbin<strong>del</strong>ser til Vatikanet. Tibetansk<br />
buddhisme er dog stadig den fremherskende<br />
religion i Mongoliet, hvor ellers 40% af<br />
befolkningen definerer sig selv som ateister.<br />
(Zenith.org)<br />
NEPAL<br />
Maoisterne mister regeringsmagten<br />
i Nepal<br />
22 partier er gået sammen om at danne en ny<br />
regering i Nepal, efter at maoistlederen<br />
Prachanda (Pushpa Kamal Dahal) gik af i maj<br />
efter kun lidt over et år ved magten.<br />
Nepals nye premierminister, Madhav Kumar Nepal.<br />
Oxus<br />
Oxus 2009, Nr. 2<br />
Den direkte årsag var strid om besættelsen af<br />
posten som landets hærchef. Prachanda ville have<br />
posten besat med en maoist, hvilket ikke var<br />
populært blandt parlamentets øvrige partier.<br />
Kongrespartiet er sammen med<br />
Kommunistpartiet blevet enige med de mange<br />
mindre partier i landets parlament om at pege på<br />
kommunistlederen med det passende navn<br />
Madhav Kumar Nepal som ny premierminister.<br />
Maoisterne er traditionelt ikke allierede med de<br />
moderate kommunister. Det er første gang i<br />
verdenshistorien, at en demokratisk valgt<br />
kommunist afløser en <strong>anden</strong> demokratisk valgt<br />
kommunist som regerings- eller statsleder.<br />
(BBC)<br />
PAKISTAN<br />
Den Nordvestlige<br />
Grænseprovins<br />
Tusinder på flugt efter pakistansk<br />
regeringsoffensiv<br />
Antallet af civile, der er flygtet fra de kampe i<br />
Swatdalen, der begyndte 2. maj, menes at have<br />
oversteget halv<strong>anden</strong> million.<br />
Pakistan står over for et massivt<br />
flygtningeproblem efter hærens offensiv mod<br />
Taleban i den nordvestlige <strong>del</strong> af landet, oplyser<br />
FN's Flygtningehøjkommissariat (UNHCR).<br />
Tusinder af civile på flugt fra krigshandlingerne<br />
strømmer til flygtningelejre, og med de over<br />
500.000 mennesker, der allerede flygtede fra<br />
lignende kampe sidste år, står Pakistan nu med<br />
mere end 1,5 millioner interne flygtninge.<br />
“Som et resultat af de intensiverede kampe i<br />
Swat og andre steder i landet, står Pakistan ikke<br />
bare over for en sikkerhedstrussel, men også en<br />
humanitær trussel”, siger Louis Michel, EU's<br />
kommissær for humanitær hjælp.<br />
EU har bevilget 5.500.000 € (41 mio. kr.) i<br />
hjælp til de mange flygtninge. Derudover har USA<br />
doneret 4,9 millioner dollar (26,8 mio. kr.) til<br />
indkøb af telte, tæpper og kogegrej, mens<br />
Storbritannien har doneret 10 millioner pund (83<br />
mio. kr.).<br />
Tidligere på året førte en fredsaftale med<br />
Talebanbevægelsen til, at der blev indført en “mild<br />
form” for sharia-lovgivning i Swat-dalen og den<br />
omkringliggende Bajur-region i den nordvestlige<br />
grænseprovins. Bajur-regionen er en vigtig<br />
transitrute for militante, der kommer til området<br />
47
for at bekæmpe amerikanerne og Nato-styrkerne i<br />
nabolandet Afghanistan. Da talebanerne rykkede<br />
ind, gik de straks i gang med at indføre et<br />
skånselsløst islamisk styre. Forældre blev advaret<br />
mod at sende deres døtre i skole med henvisning<br />
til, at det var “uislamisk” at undervise piger, og<br />
mere end 200 pigeskoler blev lukket, hvormed<br />
40.000 piger blev u<strong>del</strong>ukket fra at få<br />
undervisning. Ifølge indbyggerne i Bajur-regionen<br />
har Taleban blandt andet brændt flere hundrede<br />
pigeskoler ned, halshugget musikere samt<br />
politiske og religiøse modstandere.<br />
Allerede kort tid efter den en<strong>del</strong>ige<br />
godken<strong>del</strong>se af islamisk lov begyndte terroristerne<br />
i området at bevæge sig ud af Swat-dalen for at<br />
udvide deres magt. Swat ligger blot 100 kilometer<br />
fra hovedstaden Islamabad, og analyser peger på,<br />
at Taleban vil forsøge at udvide deres magt til også<br />
af omfatte storbyen. Eksperter frygter, at Swat<br />
således kan blive det første skridt på vejen til, at<br />
atommagten Pakistan kommer under Talebans<br />
kontrol.<br />
Da talebanerne begyndte at overtage<br />
kontrollen med Bunerdistriktet 100 kilometer fra<br />
Islamabad og samtidig afviste at nedlægge<br />
våbnene kollapsede den internationalt kritiserede<br />
fredsaftale og blev erstattet af hårde kampe<br />
mellem landets militær og taleban-militserne.<br />
Ifølge nyhedsbureauet AP kæmpes der i øjeblikket<br />
i tre distrikter på tilsammen 1000<br />
kvadratkilometer. Kamphelikoptere, bombefly og<br />
artilleri er nu sat ind for at drive talebanerne<br />
tilbage fra deres stillinger.<br />
En stor <strong>del</strong> af kampene er koncentreret<br />
omkring Mingora, hovedbyen i Swatdalen, som før<br />
talebanernes magtovertagelse i området havde<br />
360.000 indbyggere. Et stort antal indbyggere fra<br />
byen forsøger nu at komme væk.<br />
Der har den seneste tid været stigende<br />
bekymring i USA over, hvorvidt pakistanske<br />
atomvåben kan falde i hænderne på de militante<br />
islamister. Regeringen “overdrager tronen til<br />
Taleban”, og denne situationen har gjort<br />
atommagten Pakistan til en “dø<strong>del</strong>ig trussel”, siger<br />
den amerikanske udenrigsminister Hillary Clinton<br />
med henvisning til Talebans stadig større magt i<br />
det nordvestlige Pakistan.<br />
(Ritzau)<br />
Oxus<br />
Oxus 2009, Nr. 2<br />
Tre militante usbekere pågrebet i<br />
Bajaur-området<br />
Sikkerhedsstyrker har under offensiven i<br />
Pakistans Føderalt Administrerede<br />
Stammeområder 20. maj pågrebet mindst otte<br />
militante af fremmed nationalitet, heraf tre<br />
usbekere.<br />
De tre usbekere er blevet forflyttet til et ikke<br />
nærmere angivet sted for at blive forhørt.<br />
Derudover meldes der om mindst 13 dræbte af<br />
fremmed nationalitet, der i blandt: fire<br />
saudiarabere, én libyer og én afghaner. De<br />
tilbageholdte blev smuglet ind i området via<br />
Afghanistan, hvorfra de angiveligt også<br />
finansieres.<br />
Al-Qaeda-militantes infiltration ind i Pakistan<br />
er øget markant på det seneste, og Pakistan<br />
beskylder nu både Afghanistan og Indien for at stå<br />
økonomisk bag spredningen af militant islamisme<br />
og terrorisme i NV-Pakistan og Baluchistan.<br />
(Asian Tribune)<br />
Taliban fordriver sikher fra De<br />
Føderalt Administrerede<br />
Stammeområder<br />
Allerede få dage efter det pakistanske parlament<br />
vedtog at indføre sharia i De Føderalt<br />
Administrerede Stammeområder (FATA),<br />
begyndte Taliban at fordrive sikherne fra det<br />
selvstyrende område Orakzai Agency.<br />
Sikhernes lokale overhovede Sardar Kalyan Singh<br />
blev taget som gidsel, og et krav på religiøs<br />
skat/løsesum på 50.000.000 rupees blev fremsat.<br />
Da ingen af familierne havde mulighed for at<br />
betale, konfiskerede Taliban deres huse og øvrige<br />
ejendom. 5 ud af de 15 sikh-familier havde<br />
allerede inden forladt området af frygt for hvad<br />
der måtte ske.<br />
(Asian Tribune)<br />
48
Lokal FN-chef løsladt<br />
PAKISTAN<br />
Baluchistan<br />
Den 4. april blev John Solecki frigivet i god<br />
behold efter 2 måneders fangenskab. FN’s<br />
talskvinde Jennifer Pagonis udtalte: “Han er<br />
træt, men har det efter omstændighederne godt”.<br />
2. februar bortførte bevæbnede mænd John<br />
Solecki, chef for FN's højkommissariat for<br />
flygtninge (UNHCR). Bortførelsen der kostede<br />
m<strong>anden</strong>s chauffør livet, fandt sted Quetta i den<br />
urolige Baluchistan-provins. Baluchistan, der<br />
grænser op til Afghanistan, er kendt for at være<br />
hjemsted for utallige kriminelle bander, oprørere<br />
og militante islamister.<br />
En gruppe kaldet Baluchistan Liberation<br />
United Front tog ansvaret for kidnapningen. De<br />
med<strong>del</strong>te derefter at han ville blive dræbt, hvis<br />
ikke de pakistanske myndigheder løslod over 1100<br />
fanger, deriblandt 141 af Pakistan tilbageholdte<br />
kvinder fra Baluchistan. Endvidere udsendte<br />
gruppen en video, hvor han med bind for øjnene<br />
opfordrer FN til at sikre hans løsla<strong>del</strong>se.<br />
John Solecki er det højeststående vestlige<br />
offer for en bortførelse i Pakistan, siden den<br />
amerikanske journalist Daniel Pearl blev bortført<br />
og dræbt af al-Qaeda-oprørere i januar 2002. Han<br />
blev bortført 2/2 på vej til sit kontor i byen Quetta,<br />
da bevæbnede mænd åbnede ild. M<strong>anden</strong>s<br />
chauffør blev ramt og døde på vej til hospitalet.<br />
Det vides ikke, om eventuelle krav fra<br />
bortførerne er blevet mødt og i hvilken grad.<br />
(Ritzau)<br />
46 afghanere fundet døde i<br />
container<br />
46 afghanere blev i begyn<strong>del</strong>sen af april fundet<br />
døde i en lastbilcontainer i den olie- og gasrige<br />
<strong>del</strong>stat Baluchistan på grænsen til Afghanistan<br />
og Iran.<br />
Omkring 110 mennesker var stuvet sammen i<br />
containeren, der ifølge lokalt politi menes at have<br />
været på vej til Iran. Containeren blev fundet<br />
omkring 20 kilometer syd for Quetta, der er<br />
hovedby i <strong>del</strong>staten Baluchistan i det sydvestlige<br />
Pakistan. Ud over de 46 døde blev 45 personer<br />
fundet bevidstløse og indlagt på hospitalet.<br />
Oxus<br />
Oxus 2009, Nr. 2<br />
En 15-årige overlevende dreng kunne berette<br />
at han kom fra provinsen Baktia i det østlige<br />
Afghanistan, og at han og andre i containeren var<br />
på vej til Iran. Lastvognens fører og hans assistent<br />
flygtede, da de fik mistanke om, at folk inde i<br />
containeren var døde. Heldigvis blev de lokale<br />
beboere opmærksomme på, at der var mennesker<br />
i containeren, da de hørte lyde fra den.<br />
(Ritzau)<br />
RUSLAND<br />
Centralasiatiske gæstearbejdere<br />
såret ved angreb i Moskva<br />
Syv arbejdere fra Tadsjikistan og Usbekistan i<br />
Centralasien blev i slutningen af april indlagt<br />
efter at være blevet angrebet af en gruppe på<br />
omkring 20 personer i det vestlige Moskva.<br />
Fem af de kvæstede var såret af skud og en af<br />
knivstik. Angrebet fandt sted ved en bygning, hvor<br />
der arbejdede alt 15 personer fra de to<br />
centralasiatiske nationer. Det skete kun få timer<br />
efter, at det russiske indenrigsministerium<br />
oplyste, at der var taget skridt til at forhindre<br />
nynazistiske gruppers planer om at demonstrere<br />
på Adolf Hitlers fødselsdag.<br />
Angreb på indvandrere fra især Centralasien<br />
og Kaukasus forekommer oftere og oftere især i<br />
store byer som Moskva og Skt. Petersborg.<br />
Menneskeretsorganisationen SOVA oplyser at<br />
mindst 68 personer er blevet dræbt og 262<br />
kvæstet i, hvad der betegnes som racistisk<br />
motiverede overfald i løbet af de første otte<br />
måneder af 2008.<br />
Zainura Sharifova fra Regional Department of<br />
Emploment Migration udtaler til Radio Free<br />
Europe/Radio Liberty, at mindst 300 tadsjikker er<br />
døde i Rusland siden 1 januar 2008 – 140 af<br />
naturlige årsager eller ulykker og 7 selvmord.<br />
Resten er myrdet af ultranationalistiske grupper<br />
og skinheads, og deres død er aldrig blevet fuldt<br />
efterforsket. Dette bekræftes af journalist<br />
Jamshed Homidov, som skriver om problemerne<br />
blandt tadsjikiske gæstearbejdere i Rusland.<br />
Tadsjikistans Indenrigsministerium har nu<br />
oprettet informationskontorer i større russiske<br />
byer, hvor tadsjikiske statsborgere kan søge hjælp.<br />
(Radio Free Europe/Radio Liberty)<br />
49
RUSLAND<br />
Tjetjenien<br />
Kadyrov strækker hånden ud<br />
Sulim Jamadajev, endnu en fjende af den<br />
tjetjenske præsident, blev i april dræbt langt fra<br />
Tjetjenien.<br />
Tjetjeniens præsident Ahmed Kadyrov. © Wikipedia<br />
Mordet er tilsyneladende endnu et i en række<br />
likvideringer af Ahmed Kadyrovs fjender både<br />
hjemme og i udlandet. Kadyrov har siden han af<br />
Moskva blev udpeget som leder for <strong>del</strong>republikken<br />
i 2007 slået hårdt ned på kritikere. Og alt tyder på<br />
at han nu strækker hånden ud efter kritikere, som<br />
lever i eksil overalt i verden.<br />
Sulim Jamadajev blev fundet skudt og dræbt<br />
på en parkeringsplads i Dubai. Fire måneder<br />
inden havde han søgt tilflugt i Golfstaten, efter at<br />
hans bror, Ruslan Jamadajev, i september blev<br />
skudt ned i det centrale Moskva. Jamadajevbrødrene,<br />
var tidligere blandt Kadyrovs allierede<br />
men faldt i unåde hos den tjetjenske præsident.<br />
Politichefen i Dubai, Dahi Khalfan Tamim,<br />
anser det for givet, at likvideringen af Sulim<br />
Jamadajev er en tjetjensk operation.<br />
Efter flere anhol<strong>del</strong>ser i sagen anklager<br />
myndighederne nu en en nær allieret af den<br />
tjetjenske præsident og medlem af det russiske<br />
parlament, Adam Delikhanov, for at have beordret<br />
mordet.<br />
Delikhanov nægter sig skyldig. I en skriftlig<br />
udtalelse kalder Delikhanov politiets anklager<br />
grundløse og erklærer sig rede til at samarbejde<br />
med myndighederne.<br />
Sporene har tidligere peget på Delikhanov i<br />
forbin<strong>del</strong>se med dødsfald blandt Kadyrovs<br />
Oxus<br />
Oxus 2009, Nr. 2<br />
fjender. Som vicepremierminister i Tjetjenien i<br />
2006 var Delikhanov involveret i en politiaktion,<br />
der endte med nedskydningen af Movladi<br />
Bajsarov, en af præsidentens rivaler. Han er også<br />
blevet nævnt i en omfattende sag om<br />
torturanklager fremsat af eksiltjetjeneren Umar<br />
Israilov, der blev skudt og dræbt i Wien tidligere i<br />
år.<br />
(Danmarks Radio / Berlingske Tidende)<br />
USBEKISTAN<br />
NATO får igen adgang til lufthavn<br />
Fire år efter at Usbekistan lukkede en<br />
amerikansk militærbase, har landet givet NATO<br />
adgang til transitfaciliteter i Navoi-lufthavnen.<br />
Selvom det er sket indirekte, gennem en aftale<br />
med Sydkorea, regner iagttagere med, at det er<br />
sket med vilje fra den usbekiske regerings side.<br />
Nyheden om aftalen kom, da Sydkoreas præsident<br />
Lee Myung-Bak besøgte Tashkent 11. maj og gav<br />
200 millioner dollars til en modernisering af<br />
lufthavnen, som ligger i den vestlige <strong>del</strong> af landet.<br />
Sydkoreanerne får samtidig lov at leje lufthavnen<br />
på ubestemt tid og vil bruge den til at give NATO<br />
lov til at anvende den som transitlufthavn for<br />
ikke-militær fragt til Afghanistan.<br />
Den amerikanske base i Karshi blev lukket i<br />
2005, efter at forbin<strong>del</strong>serne med Usbekistan<br />
pludselig forværredes pga. den usbekiske<br />
regerinng nægtede at lade en uafhængig<br />
undersøgelse af begivenhederne i Andijan i maj<br />
samme år, da over 100 blev dræbt i et oprør. Den<br />
amerikank-ledede koalition kunne stadig anvende<br />
en lufthavn uden for den kirgisiske hovedstad<br />
Bishkek, men er nu blevet bedt om at forlade den,<br />
sandsynligvis efter russisk pres.<br />
Ved at forhandle aftalen på plads gennem<br />
Sydkorea kan Usbekistan forblive formelt<br />
uafhængige af deres vestlige partnere og dermed<br />
lettere undgå pinlige spørgsmål fra Moskva.<br />
(NBCentralAsia)<br />
50
USBEKISTAN<br />
Karakalpakstan<br />
Karakalpakstan forbyder Bibelen<br />
Lokalregeringen i Karakalpakstan, en autonom<br />
region i det vestlige Usbekistan, har forbudt<br />
kristne tekster, inklusive Bibelen og Mel Gibsons<br />
film The Passion of the Christ.<br />
Ordren kommer direkte fra den lokale minister for<br />
religiøse anliggender, Nurulla Zhamlov. Både<br />
Bibelen, salmebøger, bibelordbøger og Mel<br />
Gibsons film er fra nu af forbudt at importere,<br />
distribuere og anvende som undervisningsmateriale.<br />
I 2004 blev filmen vist i biografer i<br />
Usbekistans hovedstad Tashkent. Karakalpakstan<br />
er kendt for manglende religiøs ytringsfrihed og<br />
for kun at tolerere statskontrolleret islam.<br />
(Eurasianet / Forum 18)<br />
XINJIANG<br />
(Kina)<br />
USA beder Tyskland tage ti uighurfanger<br />
fra Guantanamo-lejren<br />
Den kontroversielle fangelejr på<br />
Guantanamobasen forventes lukket i løbet af de<br />
næste ni måneder. Mere end 240 indsatte skal<br />
placeres andre steder, nogle af dem i EU.<br />
Den amerikanske forsvarsminister Robert Gates<br />
udtaler, at ministeriet endnu ikke afgjort, hvor<br />
mange af fangerne der vil blive forsøgt udleveret<br />
til andre lande. USA har dog allerede anmodet den<br />
Tyskland om at tage imod nogle af de indsatte fra<br />
fangelejren. Ifølge nyhedsmagasinet Der Spiegels<br />
oplysninger fra en anonym regeringstalsmand har<br />
USA overdraget de tyske myndigheder en liste<br />
med navnene på fanger, som de amerikanske<br />
militærmyndigheder gerne ser, at Tyskland tager<br />
imod. Ifølge Der Spiegel er der tale om ti, og<br />
avisen Bild skriver, at de alle tilhører den etniske<br />
Oxus<br />
Oxus 2009, Nr. 2<br />
minoritet uighurerne fra Xinjiang-provinsen i<br />
Kina.<br />
(Associated Press)<br />
51