Årsberetning 1999-2000 - Naturhistorisk Museum
Årsberetning 1999-2000 - Naturhistorisk Museum
Årsberetning 1999-2000 - Naturhistorisk Museum
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Å R S B E R E T N I NG 1 9 9 9 - 20 0 0<br />
NATURHISTORISK MUSEUM ∙ ÅRHUS
INDHOLD<br />
Indledning.................................................................................................................................... 3<br />
ved museumsdirektør Thomas Secher Jensen<br />
Udstillinger og anden formidling <strong>1999</strong>-<strong>2000</strong> ......................................................................... 4<br />
Besøgstal........................................................................................................................................ 4<br />
Særudstillinger ............................................................................................................................. 4<br />
Udlån af vandreudstillinger. ...................................................................................................... 5<br />
Arrangementer ............................................................................................................................. 8<br />
Skoletjenesten og falkeøje ........................................................................................................... 8<br />
Henvendelser fra publikum, interviews m.v. ........................................................................ 10<br />
Museets tidsskrifter m.v. ........................................................................................................... 11<br />
Forskningsprojekter i økologisk jordbrug<br />
ved seniorforsker Henning Petersen..................................................................................... 13<br />
Forskning <strong>1999</strong>-<strong>2000</strong>.................................................................................................................. 18<br />
Hvirvelløse dyr........................................................................................................................... 18<br />
Schjøtz-Christensens Mindefond............................................................................................. 20<br />
Hvirveldyr................................................................................................................................... 20<br />
Konservering og samlinger ...................................................................................................... 23<br />
Molslaboratoriet........................................................................................................................ 24<br />
Området....................................................................................................................................... 24<br />
Forskningsprojekter <strong>1999</strong>-<strong>2000</strong>................................................................................................. 25<br />
Publikationer <strong>1999</strong>-<strong>2000</strong>........................................................................................................... 30<br />
Videnskabelige afhandlinger og rapporter ............................................................................ 30<br />
Populærvidenskabelige artikler............................................................................................... 31<br />
Publikationer af eksterne forskere........................................................................................... 32<br />
Ph.d.- og specialestuderende .................................................................................................. 33<br />
Andre aktiviteter <strong>1999</strong>-<strong>2000</strong>..................................................................................................... 34<br />
Foredrag, undervisning, ekskursioner m.v. ........................................................................... 34<br />
Deltagelse i kurser, seminarer, kongresser m.v...................................................................... 37<br />
Deltagelse i udvalgs- og foreningsarbejde. ............................................................................ 38<br />
Ledelse og medarbejdere <strong>1999</strong>-<strong>2000</strong> ...................................................................................... 40<br />
Museets bestyrelse ..................................................................................................................... 40<br />
Daglig ledelse ............................................................................................................................. 40<br />
Medarbejdere.............................................................................................................................. 40<br />
E-mail-adresser........................................................................................................................... 42<br />
Redaktion: Thomas Secher Jensen
I denne beretning beskrives <strong>Naturhistorisk</strong><br />
<strong>Museum</strong>s virksomhed i <strong>1999</strong> og <strong>2000</strong>.<br />
For <strong>Naturhistorisk</strong> <strong>Museum</strong> markerede<br />
perioden tre meget væsentlige begivenheder:<br />
Museet fik en ny forhal med en ny butik, et<br />
nyt særudstillingområde, og vi viste den før-<br />
ste selvproducerede særudstilling i dette rum.<br />
Begivenhederne markeredes 29. november<br />
<strong>2000</strong> ved Hans Kongelige Højhed Kronprins<br />
Frederiks åbning af særudstillingen “Landet<br />
Bag Isen” om verdens største naturpark i<br />
Nordøstgrønland.<br />
Ændringer kan jo – afhængig af øjnene der<br />
ser – være af det gode eller af det onde. Da<br />
det meddeltes, at museet ville bygge om, var<br />
reaktionerne derfor forventeligt blandede. De<br />
strakte sig fra: “det var da på tide” og til: “nu<br />
flytter I da forhåbentlig ikke varanen!”<br />
I begge tilfælde var det underforstået, at<br />
sådan har det jo set ud i umindelige tider.<br />
Det sidste er nu ikke rigtigt, for det er ca. ti<br />
år siden, museet indviede det sidste afsnit af<br />
de økologiske udstillinger, den såkaldte Dan-<br />
markshal, men ti år kan jo nemt synes som en<br />
evighed.<br />
Museet har med ændringerne fået en forhal,<br />
som giver et langt bedre modtagelsessted for<br />
publikum og en mere smidig fordelingscentral.<br />
Man kan nu nemmere finde Danmarkshallen,<br />
hvis første afsnit blev indviet for godt 20 år<br />
siden. Man kan også nemmere finde de endnu<br />
ældre afsnit, som næppe mange husker indvi-<br />
elsen af, og endelig er der direkte adgang til det<br />
nye særudstillingsområde.<br />
I omstillingsprocessen har museet måttet<br />
ofre nogle ældre udstillinger til fordel for et<br />
større særudstillingsareal. Det er bl.a. gået ud<br />
over geologiske udstillinger og udstillinger<br />
om livets opståen og udvikling. Igen fik mu-<br />
seet reaktioner fra: “at det var godt at få fjer-<br />
net de gamle skærver” og til: “det var synd<br />
at flytte de smukke krystaller”. Vi håber, at<br />
emnerne kan genopstå i ny skikkelse.<br />
Museet vil gerne takke arkitektfirmaet C.<br />
F. Møllers Tegnestue samt interne og eksterne<br />
medvirkende for arbejdet med ombygningen.<br />
Ligeledes en tak til de, der har gjort det økono-<br />
misk muligt: Aarhus Universitets Forsknings-<br />
fond, Jyllands-Postens Fond, Danske Bank,<br />
Århus Amt, 15. Juni Fonden og Vilhelm Kiers<br />
Fond.<br />
<strong>Naturhistorisk</strong> <strong>Museum</strong> har i <strong>1999</strong> og <strong>2000</strong><br />
haft i alt ni større og mindre særudstillinger i<br />
forhallen og kantinen. Museets skoletjeneste<br />
har haft en række velbesøgte arrangementer<br />
og undervisningsoplæg samt kurser for bio-<br />
logilærere. Aktiviteterne i Natur- og miljøklub-<br />
ben falkeøje havde stor tilslutning, navnlig<br />
familieturene, der gik til naturskønne steder<br />
i omegnen af Århus. I alt har henholdsvis<br />
57.000 og 72.000 gæster besøgt museet i <strong>1999</strong><br />
og <strong>2000</strong>.<br />
Museets samlinger er blevet væsentligt<br />
forøget, idet der fra privat side, bl.a. finan-<br />
sieret af Schjøtz-Christensens Mindefond, er<br />
tilgået museets tørsamlinger mange sommer-<br />
fugle og biller. Forskningsprojekter har yder-<br />
ligere bidraget med et stort materiale.<br />
Forskningen har været præget af museets<br />
deltagelse i en række tværinstitutionelle forsk-<br />
ningsprogrammer vedrørende arealanvendel-<br />
se, økologisk jordbrug og kulturlandskabs-<br />
økologi. En del forskningsprojekter, bl.a.<br />
inden for jordbundsbiologi, ferskvands-<br />
biologi og fuglesang, blev fortsat. Flere af<br />
museets medarbejdere har fungeret som vej-<br />
ledere for speciale- og ph.d.-studerende.<br />
Museets tidsskrift, Natur og <strong>Museum</strong>,<br />
udgav i to årgange i alt otte illustrerede tema-<br />
hæfter med et alsidigt emnevalg. I <strong>1999</strong> ud-<br />
kom Natura Jutlandica i nyt udstyr og format<br />
som “Occasional papers” med en publikation<br />
om vegetationsforandringer i et hedeområde<br />
efter opdyrkning.<br />
<strong>Naturhistorisk</strong> Mueum takker Kulturmin-<br />
isteriet, Århus Kommune og Aarhus Univer-<br />
sitet for tilskud til museets drift og for godt<br />
samarbejde i <strong>1999</strong> og <strong>2000</strong>.<br />
Endvidere takkes følgende institutio-<br />
ner, som vi har modtaget støtte fra: Statens<br />
<strong>Museum</strong>snævn, Århus Amts <strong>Museum</strong>sråd,<br />
Forskerakademiet, Carlsbergfondet, Frilufts-<br />
rådet, Afdelingsleder dr. phil. Børge Schjøtz-<br />
Christensens og fru Kit Schjøtz-Christensens<br />
Mindefond, Strukturdirektoratet, Ministeriet<br />
for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri, Det Stra-<br />
tegiske Miljøforskningsprogram, Miljøstyrel-<br />
sen, Statens Naturvidenskabelige Forsknings-<br />
råd, Aage V. Jensens Fonde, Kulturministeriet<br />
og dets Tidsskriftstøtteudvalg samt Forsk-<br />
ningsudvalget.<br />
Vi takker de mange kolleger på andre<br />
institutioner, både i ind- og udland, som vi<br />
har samarbejdet med i <strong>1999</strong> og <strong>2000</strong>, samt de<br />
mange private naturinteresserede, som har<br />
indleveret fund til museet.<br />
Museets medarbejdere takker bestyrelsen<br />
for godt samarbejde, og vi takker vort store<br />
og trofaste publikum.<br />
Århus, august 2001<br />
På medarbejdernes vegne<br />
Thomas Secher Jensen<br />
museumsdirektør<br />
3
4<br />
Udstillinger og anden formidling <strong>1999</strong>-<strong>2000</strong><br />
Besøgstal<br />
1996 1997 1998 <strong>1999</strong> <strong>2000</strong><br />
Enkeltbesøgende 45.255 33.810 29.745 32.489 40.756<br />
Besøgende i grupper 26.635 24.532 21.158 25.057 31.615<br />
Besøgende i alt 71.890 58.342 50.903 57.546 72.371<br />
Antal besøgende i<br />
gennemsnit pr. dag 210 169 149 164 200<br />
Besøgende i grupper fordeler sig således:<br />
1996 1997 1998 <strong>1999</strong> <strong>2000</strong><br />
Skoler 11.129 9.594 9.251 9.023 11.419<br />
Naturklub m.v. 563 926 586 *3.977 *3.913<br />
Børnehaver 11.944 11.229 9.225 9.721 12.292<br />
Fritidshjem 1.735 1.752 1.457 1.485 3.661<br />
Andre grupper 1.264 1.031 639 851 330<br />
* Heri medregnet ca. 3.000 besøgende til arrangementet Natur-leg-vis (se side 6).<br />
Desuden besøgte mange universitetsstude-<br />
rende udstillingerne i forbindelse med brug<br />
af museets auditorium.<br />
I <strong>1999</strong> og <strong>2000</strong> holdt museet åbent alle dage<br />
undtagen 1. januar samt 24. og 31. december.<br />
Den daglige åbningstid var kl. 10-16, dog kl.<br />
10-17 i juli og august samt i weekenden 2.-3.<br />
oktober, hvor der var udstilling af svampe.<br />
Særudstillinger<br />
Danske forsteninger fra Tertiærtiden<br />
til 28. februar <strong>1999</strong><br />
Tilrettelæggelse: Palle Gravesen i samarbejde<br />
med Toke Skytte og museets udstillings-<br />
gruppe.<br />
Vilde dyr i Norden – rya<br />
13. marts - 5. september <strong>1999</strong><br />
Håndsyede ryatæpper af væveren Anne-Mette<br />
Holm, inspireret af Nordens store pattedyr.<br />
Levende snegle<br />
31. juli - 22. august <strong>1999</strong><br />
Udstilling af danske sneglearter, bl.a. den<br />
frygtede “dræbersnegl” Arion lusitanicus,<br />
samt tropiske arter. Frank Jensen gav smags-<br />
prøver på vinbjergsnegl og afrikansk kæmpe-<br />
snegl tre søndage i august, og den 15. august<br />
kunne publikum træffe medlemmer af Dansk<br />
Snegleavlerforening og få alt at vide om op-<br />
dræt af snegle.<br />
Danmarks fugle – flere eller færre?<br />
18. september <strong>1999</strong> - 31. januar <strong>2000</strong><br />
Udstillingen præsenterede 26 udvalgte fug-<br />
learter i fire forskellige biotoper og gjorde<br />
status over ynglebestandenes situation i<br />
Danmark. Udstillingen blev produceret som<br />
vandreudstilling med støtte af Friluftsrådet<br />
og Århus Amts <strong>Museum</strong>sråd.<br />
Friske svampe<br />
2.-3. oktober <strong>1999</strong> samt 30. september - 1. oktober <strong>2000</strong><br />
Udstilling af flere hundrede forskellige frisk-<br />
plukkede svampe. Carsten Brandt, Lars Skip-<br />
per og Frank Jensen gav publikum råd og<br />
vejledning om bestemmelse og behandling<br />
af svampene. Der blev holdt to lysbilledfore-<br />
drag om spise- og giftsvampe og om svam-<br />
penes biologi, begge dage kl. 13.30 og kl. 15.<br />
Fabeldyr<br />
9. marts - 23. juli <strong>2000</strong><br />
Spændende præparater og imponerende<br />
modeller af fabeldyr, som har spøgt i men-<br />
neskets forestillingsverden gennem tiderne:<br />
i middelalderens kalkmalerier, i beretninger<br />
fra rennaissancens store opdagelsesrejser<br />
og i nutidens forunderlige rumvæsner. Ud-<br />
stillingen var udlånt af Zoologisk <strong>Museum</strong><br />
i København. Jan Gruwier Larsen havde<br />
rundvisninger i særudstillingen 7. og 14. maj,<br />
begge dage kl. 11 og 14.<br />
Levende edderkopper<br />
7. juli - 3. september <strong>2000</strong><br />
Udstilling med levende, danske og tropiske<br />
edderkopper i anledning af 19th European<br />
Colloquium of Arachnology (19. juli) på Aar-<br />
hus Universitet.
Glimt af den danske “urskov”<br />
4. august - 1. oktober <strong>2000</strong><br />
Fotoudstilling af Lars Gejl og Finn Olofsen<br />
med digte af Vagn Lundbye. Dokument-<br />
ariske og impressionistiske billeder af livet<br />
og stemningen i det sjældne univers, som<br />
gammelskoven rummer.<br />
Landet Bag Isen<br />
Nordøstgrønland – verdens største<br />
nationalpark<br />
29. november <strong>2000</strong> - 30. december 2001<br />
Natur- og kulturhistorisk udstilling om Si-<br />
rius-patruljens revir. Polardyrene optræder<br />
i et arktisk landskab af lys og lyd, og der<br />
fortælles bl.a. om forskningen i områdets<br />
klima og økologi, om tidligere tiders fangst-<br />
mænd og om den oprindelige befolkning,<br />
som formåede at eksistere under de ekstreme<br />
forhold.<br />
Udstillingen blev åbnet af Hans Kongelige<br />
Højhed Kronprins Frederik. Ved åbningen<br />
talte landsstyremedlem Josef Motzfeldt,<br />
Grønlands Hjemmestyre, direktør Morten<br />
Meldgaard, Dansk Polarcenter, og senior-<br />
forsker Søren Rysgaard, Danmarks Miljøun-<br />
dersøgelser.<br />
Udlån af vandreudstillinger<br />
Lægemidler fra dyreverdenen<br />
•Randers Regnskov 2. november - 6. januar<br />
<strong>1999</strong><br />
•Dansk Landbrugsmuseum 15. juni - 5. no-<br />
vember <strong>1999</strong><br />
De kom fra Amerika<br />
•Vadehavscentret, Vester Vedsted, 1. marts<br />
- 1. december <strong>1999</strong><br />
Fjer<br />
•Løveparken Givskud Zoo 15. april - 1. no-<br />
vember <strong>1999</strong><br />
•Naturskolerne i Herning 3. januar - 25. fe-<br />
bruar <strong>2000</strong><br />
• Gl. Estrup Fjergruppe 26.-29. maj <strong>2000</strong><br />
•Ebeltoft Familiepark 13. oktober <strong>2000</strong> - 2.<br />
januar 2001<br />
Gudenåen før og nu<br />
•Silkeborg <strong>Museum</strong> 20. maj - 25. oktober<br />
<strong>1999</strong><br />
Fisk og fiskeri i Gudenåen<br />
•Silkeborg <strong>Museum</strong> 20. maj - 25. oktober<br />
<strong>1999</strong><br />
Lægeplanter<br />
•Dansk Landbrugsmuseum 15. juni - 5. no-<br />
vember <strong>1999</strong><br />
•Ringe Bibliotek 27. marts - 19. april <strong>2000</strong><br />
Stik og bid<br />
• Ebeltoft Familiepark 6. oktober <strong>1999</strong> - 2.<br />
januar <strong>2000</strong><br />
• Orion Planetarium 13. juni - 25. september<br />
<strong>2000</strong><br />
Naturen kom før teknikken<br />
• Løveparken Givskud Zoo 21. juni - 14.<br />
august <strong>2000</strong><br />
•Orion Planetarium 25. september <strong>2000</strong> - 3.<br />
marts 2001<br />
Kontaktpersoner vedr. vandreudstillinger<br />
Inge-Marie Høi<br />
Bjørn Jakobsen<br />
5
6<br />
Arrangementer<br />
Vinterferie <strong>1999</strong>:<br />
Tisser myrer?<br />
13.-21. februar<br />
I en levende skovmyretue kunne man iagt-<br />
tage, hvordan et myresamfund fungerer, og<br />
gennem leg, konkurrencer og film kunne bør-<br />
nene lære om myrernes levevilkår.<br />
Tilrettelæggelse: Skoletjenesten og<br />
udstillingsgruppen. Antal besøgende: 9.310.<br />
Århus KulturNat ’99<br />
28. maj kl. 19-23<br />
På natarbejde med museets konservatorer<br />
Konservatorerne udstoppede duehøge og<br />
fortalte et nysgerrigt publikum om fagets<br />
hemmeligheder.<br />
Tilrettelæggelse: Bjørn Jakobsen, Grethe<br />
Leth-Espensen og Erling Mørch. Antal besø-<br />
gende: 157.<br />
Sommerferie <strong>1999</strong>:<br />
Kryb og kravl – på land og i vand<br />
19.-23. juli og 26.-30. juli<br />
Aktiviteter for skolebørn på museet og i<br />
naturen med udgangspunkt i smådyrene på<br />
land og i vand, bl.a. med edderkoppejagt på<br />
Vestereng, vandhuls-safari ved vandhullerne<br />
nær Stautrup, sommerfuglejagt i Mols Bjerge<br />
og fisketur på Århus Bugt.<br />
Tilrettelæggelse: Skoletjenesten i sam-<br />
arbejde med Århus Kommunes Fritids- og<br />
Kulturforvaltning. Af praktiske hensyn måtte<br />
deltagerantallet begrænses til 240 børn.<br />
Efterårsferie <strong>1999</strong>:<br />
Fuglenes hemmelige våben<br />
16.-24. oktober<br />
Aktiviteter om fuglenes fangst- og for-<br />
svarsmåder. Børnene blev indfanget, målt og<br />
vejet samt ringmærket af en biolog. Derefter<br />
blev de sendt rundt i museet med hver deres<br />
“hemmelige våben”. Opgaven var at over-<br />
leve så længe som muligt. Der blev vist film,<br />
og børnene kunne deltage i konkurrencer om<br />
præmier fra museumsbutikken. Tirsdag den<br />
19. oktober fortalte Poul Hansen om fugle og<br />
svarede på spørgsmål fra publikum.<br />
Tilrettelæggelse: Skoletjenesten og udstil-<br />
lingsgruppen. Antal besøgende: 5.391.<br />
Julearrangement:<br />
Drille-nisse og jule-hjælpe-mus<br />
1.-30. december <strong>1999</strong><br />
Sporleg for børn og barnlige sjæle samt konkur-<br />
rence om flotte fossiler fra museumsbutikken.<br />
Tilrettelæggelse: Ida Marie Jensen.<br />
Vinterfugle i Brabrand Sø og på museet<br />
9. januar <strong>2000</strong> kl. 13-16<br />
Ekskursion og rundvisning ved Poul Hansen<br />
og Erling Mørch.<br />
Kost og logi til vinterfuglene<br />
16. januar <strong>2000</strong> kl. 10-16<br />
Familiearrangement, hvor der blev bygget<br />
redekasser og fuglebrætter og blandet foder<br />
til vinterens fugle.<br />
Tilrettelæggelse: Ida Marie Jensen.<br />
Havens fugle – fugle i haven<br />
Fugle er også en slags mennesker<br />
23. januar <strong>2000</strong> kl. 14 og 15<br />
To foredrag af Jan Kjærgaard. Arrangeret i<br />
samarbejde med Det jydske Haveselskab.<br />
Vinterferie <strong>2000</strong>:<br />
Tarzan og aberne holder vinterferie<br />
12.-25. februar<br />
Hvordan ville Tarzan klare sig i den danske<br />
natur, hvis han kom på vinterferie her? Bør-<br />
nene kunne hjælpe Tarzan med praktiske ting<br />
og på den måde deltage i en konkurrence om<br />
flotte præmier.<br />
Museets naturværksted var lavet om til<br />
“Forsøgscenter abegrotten”. Her kunne bør-<br />
nene teste sig selv i forsøg, som forskere har<br />
foretaget med aber for at finde frem til deres<br />
evner. Mandag den 14. oktober fortalte to<br />
medarbejdere fra skoletjenesten i Aalborg Zoo<br />
sjove historier fra deres hverdag med aber.<br />
Tilrettelæggelse: Skoletjenesten og udstil-<br />
lingsgruppen. Antal besøgende: 8.449.<br />
Arrangement for børnehaver:<br />
Fantasidyr<br />
10.-14. april <strong>2000</strong><br />
Hvilke dyr lever i den virkelige verden, og<br />
hvilke lever kun i fantasien? Ja, det kan fak-<br />
tisk godt være lidt svært at finde ud af. Et<br />
næbdyr kunne godt ligne noget, der er sat<br />
sammen af en and og en lille odder.<br />
Gokkemok-dyret viste sig at være sam-<br />
mensat af dele fra ræv, hare, egern, mår og
grævling. Der var konkurrencer om at vinde<br />
is til hele daginstitutionen, og i naturværk-<br />
stedet kunne de 3-7 årige børn selv lave fan-<br />
tasidyr af fjer, næb, skindrester og lignende.<br />
Tilrettelæggelse: Skoletjenesten m.fl. Antal<br />
besøgende: 1.254.<br />
Sommerferie <strong>2000</strong>:<br />
Vand alle vegne<br />
19.- 23. juni og 26.-30. juni<br />
To ugers aktiviteter for skolebørn på museet<br />
og i naturen omkring Århus. Emnet var livet<br />
i vand. Børnene var bl.a. i Mols Bjerge for at<br />
finde vandhuller, på jagt efter kryb og kravl<br />
i Giber Å og på fisketure ved Pinds Mølle, i<br />
Elev Mose og ved Solbjerg Sø. Der blev lavet<br />
undersøgelser af dyre- og plantelivet i det lave<br />
vand ved Studstrup strand og ved Riis Skov.<br />
Tilrettelæggelse: Signe Søndergård, Kir-<br />
sten Petersen, Rune Therkildsen og Allan<br />
Nielsen fra Skoletjenesten i samarbejde med<br />
Århus Kommunes Fritids- og Kulturforvalt-<br />
ning. Af praktiske hensyn måtte deltagera-<br />
ntallet begrænses til 245 børn.<br />
Århus KulturNat <strong>2000</strong><br />
13. oktober kl. 19-23<br />
Natlige Naturhistorier på <strong>Naturhistorisk</strong><br />
<strong>Museum</strong><br />
Museets biologer identificerede mystiske gen-<br />
stande og besvarede spørgsmål fra publikum.<br />
Antal besøgende: 121.<br />
Efterårsferie <strong>2000</strong>:<br />
Bliv naturdetektiv<br />
14.-27. oktober<br />
Naturen er fuld af mysterier, der venter på<br />
at blive opklaret. Børnene fik udleveret en<br />
naturdetektiv-dagbog og blev bedt om at<br />
hjælpe med opklaringen af 12 mysterier. De<br />
skulle bl.a. krydse en flod med farlige dyr og<br />
kravle igennem en mørk tunnel i jagten på en<br />
formodet menneskeæder. Når et mysterium<br />
var opklaret kunne de stemple i dagbogen<br />
og samtidig se, om løsningen var rigtig. Når<br />
detektiverne havde behov for at slappe lidt<br />
af, var der natur- og tegnefilm samt konkur-<br />
rencer med flotte præmier. Mandag den 16.<br />
oktober havde museet besøg af Naturpatrul-<br />
jen fra TV2. Tirsdag den 17. oktober disseke-<br />
rede dyrlæge Hans Dietz en kænguru for et<br />
nysgerrigt publikum.<br />
Tilrettelæggelse: Skoletjenesten og udstil-<br />
lingsgruppen. Antal besøgende: 6.500.<br />
7
8<br />
Skoletjenesten og falkeøje<br />
Skoletjenesten og Natur- og miljøklubben<br />
falkeøje er et samarbejde mellem Århus<br />
Kommunale Skolevæsen og <strong>Naturhistorisk</strong><br />
<strong>Museum</strong>. Formålet er at formidle viden om<br />
natur og miljø ved hjælp af museets udstil-<br />
linger, gennem undervisningsoplæg, kurser<br />
og ekskursioner samt foredrag på skoler og<br />
andre institutioner.<br />
Skoletjenesten får mange henvendelser fra<br />
skoleelever og lærere, både fra folkeskolen og<br />
fra andre uddannelsesinstitutioner – omkring<br />
800 henvendelser årligt i <strong>1999</strong> og <strong>2000</strong>.<br />
I november <strong>2000</strong> udgav skoletjenesten en<br />
informationsfolder, “Nyt fra Natmus”, som<br />
sendtes til skolerne i Århus kommune samt<br />
syv omegnskommuner. Folderen skal frem-<br />
over udkomme tre gange årligt med tilbud<br />
og nyhedsstof til skolerne.<br />
Undervisning<br />
Der er stor efterspørgsel på aktivitetspræget<br />
undervisning, især fiskedissektion og un-<br />
dersøgelse af vandprøver. Andre populære<br />
emner er “Hvaler”, “Grønlands dyr” samt<br />
“Fugle”, hvor eksperimenter med fjer og<br />
flyvning inddrages i undervisningen. Skole-<br />
tjenesten samarbejder med lærere i folke- og<br />
gymnasieskolen og udvikler nye tilbud og<br />
metoder til undervisningen.<br />
I <strong>1999</strong> blev der holdt 114 undervis-<br />
ningsoplæg for 2.385 gæster, heraf 104 oplæg<br />
for skoleelever og deres lærere samt 10 for<br />
studerende fra pædagog- og lærerseminarier.<br />
I <strong>2000</strong> blev der holdt 121 undervisningsoplæg<br />
for i alt 2.563 gæster.<br />
I skolemappen findes 30 opgavesæt<br />
fordelt på tre niveauer og syv emner. Skole-<br />
mappen står på alle skoler i Århus amt, og<br />
mange andre institutioner abonnerer på den.<br />
I <strong>1999</strong> udsendtes opgavesættet “Fugle – form<br />
og funktion”.<br />
I <strong>1999</strong> og <strong>2000</strong> var hhv. 10 og 8 elever fra<br />
folkeskolens 8.-9. klasser i praktik hos skole-<br />
tjenesten. Elever fra disse klassetrin benytter<br />
også skoletjenesten i forbindelse med pro-<br />
jekter med naturfagligt indhold. I <strong>2000</strong> gjorde<br />
15 elever brug af denne service på museet.<br />
Skoletjenestens kurser m.v. for voksne<br />
Naturformidling og brugen af <strong>Naturhistorisk</strong><br />
<strong>Museum</strong> i undervisningen. – Biologistude-<br />
rende ved Aarhus Universitet 19. januar <strong>1999</strong><br />
med 24 deltagere, 24. januar <strong>2000</strong> med 21 del-<br />
tagere og 22. august med 24 deltagere.<br />
Natur/teknik på <strong>Naturhistorisk</strong> <strong>Museum</strong>,<br />
afholdt 14. april og 29. september. – Tilret-<br />
telagt for folkeskolelærere i samarbejde med<br />
Århus Kommunale Skolevæsen. I alt 26 del-<br />
tagere.<br />
Vandhullets dyr. – Tilrettelagt for folke-<br />
skolelærere i samarbejde med Amtscentra-<br />
len for Undervisningsmidler. Afholdt på<br />
Molslaboratoriet 11. maj med 22 deltagere.<br />
Skoletjenestens arbejde. – Foredrag for<br />
personale fra Århus Kommunale Skolevæsen<br />
4. juni. 52 deltagere.<br />
Naturen om vinteren – med fokus på fugle. –<br />
Tilrettelagt for folkeskolelærere i samarbejde<br />
med Amtscentralen for Undervisningsmidler.<br />
Afholdt på Molslaboratoriet 19. januar <strong>2000</strong>.<br />
24 deltagere. Til kurset blev der produceret<br />
et undervisningsmateriale til brug i natur/<br />
teknik-undervisningen.<br />
Økologi. – Tilrettelagt for folkeskolelærere<br />
i samarbejde med Amtscentralen for Under-<br />
visningsmidler. Afholdt på Molslaboratoriet<br />
6. september <strong>2000</strong>. 14 deltagere. Til kurset<br />
blev der produceret et undervisningsma-<br />
teriale til brug i natur/teknik-undervisningen.<br />
Naturformidling på et naturhistorisk mu-<br />
seum. – Liniefagsstuderende i natur/teknik<br />
fra Aalborg Seminarium 11. oktober <strong>2000</strong><br />
med 21 deltagere, fra Silkeborg Seminarium<br />
27. marts <strong>2000</strong> med 19 deltagere og fra Jel-<br />
ling Statsseminarium 16. marts <strong>2000</strong> med 15<br />
deltagere.<br />
Spor i naturen – hvad kan de fortælle<br />
os? – Beder Gartnerskoles formidlingshold<br />
14. november <strong>2000</strong>. 18 deltagere. Pædagog-<br />
studerende fra Jydsk Pædagog-Seminarium<br />
5. januar <strong>2000</strong>. 15 deltagere.<br />
Andre arrangementer<br />
Natur-leg-vis er en dag i festugen med natu-<br />
raktiviteter for børn. Arrangementet tilrette-<br />
lægges af Naturformidlergruppen i Århus,<br />
som består af naturvejlederne på museet og i<br />
kommunen. Skoletjenesten deltog i <strong>1999</strong> med<br />
naturløbet “På rejse tilbage til urtiden”, i <strong>2000</strong><br />
med naturløbet “Musens farefulde færd”.<br />
3.000-4.000 børn og voksne deltager hvert år i<br />
aktiviteterne.<br />
Naturformidlergruppen i Århus udgiver<br />
bladet “Nyt om Natur”, som udsendes tre<br />
gange årligt til skoler og institutioner. Skole-<br />
tjenesten redigerer stof til bladet.
Kirsten Petersen holdt foredraget “Dinoerne<br />
kommer” på Varde Bibliotek 16. februar <strong>2000</strong>.<br />
Den 1. december <strong>2000</strong> deltog skoletjene-<br />
sten i et økologisk julemarked på Klostertorv<br />
i Århus med boden “Fuglejul – fugleskjul”<br />
med fuglefoder og redekasser. Markedet var<br />
arrangeret af byens grønne guider.<br />
Natur- og miljøklubben falkeøje<br />
Klubben er for skolebørn og deres familier.<br />
Formålet er at give børn og voksne fællesopl-<br />
evelser i naturen og forståelse for menneskers<br />
påvirkning af miljøet samt inspiration til<br />
selv at foretage sig noget i naturen. Der ar-<br />
rangeres søndagsudflugter og -aktiviteter i<br />
naturen og på museet. To gange om måneden<br />
(undtagen i juli) er der åben klubdag på mu-<br />
seet med aktiviteter i naturværkstedet, i ud-<br />
stillingerne og i Universitetsparken. I februar,<br />
juli og oktober var der ingen søndagsture på<br />
grund af andre arrangementer (se side 4).<br />
Medlemmer af falkeøje modtager fire<br />
gange årligt et klubblad med artikler, små kon-<br />
kurrencer og en kalender over aktiviteterne.<br />
Klubbladet redigeres af Ida Marie Jensen.<br />
I <strong>1999</strong> havde falkeøje 124 betalende med-<br />
lemmer. 1.277 børn og voksne deltog i<br />
klubbens aktiviteter. I <strong>2000</strong> var der 120 med-<br />
lemmer og 1.013 deltagere i aktivitererne.<br />
Søndagsture og -aktiviteter i <strong>1999</strong><br />
På sporet efter dyr i vinterskoven. – Ringel-<br />
moseskoven ved Vildtforvaltningsskolen,<br />
Kalø.<br />
Konservator for en dag. – Rensning af ræve-<br />
hoveder på museet.<br />
Fra hønsegård til suppegryde. – Slagtning og<br />
tilberedning af høns på Natursamarbejdet<br />
i Brabrand. Tilrettelagt i samarbejde med<br />
afdelingsleder Carsten Drasbæk.<br />
Vandhulssafari ved vandhullerne nær Moes-<br />
gård.<br />
Prøv fiskelykken i Brassø. – I samarbejde med<br />
AQUA Sø- og Naturcenter i Silkeborg.<br />
Fossil-finder-tur til Sangstrup Klint.<br />
Naturens gaver. – Aktiviteter ved Ajstrup<br />
Strand og i Den økologiske Have i Odder.<br />
Frisk luft for figur og fornøjelse. – Udfor-<br />
dringer og oplevelser ved Mariendal.<br />
Vandkraft, vandstær og gydebanker. – Tur til<br />
Giber Å.<br />
Søndagsture og -aktiviteter i <strong>2000</strong><br />
Konservator for en dag. – Rensning af kanin-<br />
hoveder.<br />
Find fugle og familie. – Fugletur og leg med<br />
brugen af kompas i Mols Bjerge.<br />
Fra fiskeæg til fiskestørrelser. – Besøg i klæk-<br />
kehuset ved Dørup Mølle og fisketur ved<br />
Pinds Mølle.<br />
Vandhulssafari ved vandhullerne nær Moes-<br />
gård.<br />
Tingfinder-strandtur ved stranden neden for<br />
Hørhaven.<br />
Falkeøje-sjov i parken og på museet – Spor-<br />
lege og fiskeri.<br />
På svampejagt i skovene ved Slåensø.<br />
Helt vildt. – Emnet var jagt, og turen gik til<br />
Vildtforvaltningsskolen, Kalø, og til Rin-<br />
gelmoseskoven.<br />
Naturens julepynt. – Tur til Marselisborg-<br />
skovene og Naturcenter Ørnereden.<br />
9
10<br />
Henvendelser fra publikum, interviews<br />
m.v.<br />
Museet får mange henvendelser fra pub-<br />
likum, presse, institutioner og myndigheder.<br />
Besøgende har ofte genstande med til be-<br />
stemmelse. Mange medarbejdere har givet<br />
radio- og TV-interviews, og følgende har<br />
noteret det årlige antal henvendelser:<br />
Peter Gjelstrup, ca. 350 henvendelser, mest<br />
om insekter, mider og edderkopper, heraf<br />
usædvanligt mange henvendelser om bor-<br />
reliose, som er et stigende problem. Der<br />
har også været mange spørgsmål om na-<br />
turindholdet langs stats- og amtsveje.<br />
Poul Hansen, ca. 150 forespørgsler, mest om<br />
fugle.<br />
Poul Hansen og Toke Skytte har i <strong>1999</strong> og<br />
<strong>2000</strong> bestemt hhv. 317 og 203 genstande,<br />
indsendt til TV-programmet “En naturlig<br />
forklaring”.<br />
Bjørn Jakobsen, ca. 150 henvendelser om<br />
knoglebestemmelse og konservering.<br />
Frank Jensen, ca. 550 henvendelser, mest<br />
om fisk og insekter, men også mange om<br />
snegle og svampe.<br />
Jan Gruwier Larsen besvarer dagligt mange<br />
spørgsmål. Siden 4. marts <strong>2000</strong> besvares<br />
mange i Århus Stiftstidendes ugentlige<br />
brevkasse Spørg om Natur. Har desuden<br />
deltaget i en række indslag og udsendelser<br />
i radio og TV, bl.a. om fabeldyr, anemoner,<br />
menneskets afstamning, havskildpadder,<br />
liv i rummet, flyvende rensdyr (jule-<br />
mandens), den grønlandske nationalpark,<br />
edderkopper, bøgeskov, regnorme.<br />
Grethe Leth-Espensen, ca. 100 henvendelser<br />
om konservering.<br />
Henrik Sell har besvaret ca. 350 naturfaglige<br />
spørgsmål foruden henvendelser til sko-<br />
letjenesten.<br />
Toke Skytte har besvaret ca. 1.400 henven-<br />
delser, heraf mange om fund af iberisk<br />
skovsnegl, også kaldt dræbersneglen.
Museets tidsskrifter m.v.<br />
Natur og <strong>Museum</strong><br />
I <strong>1999</strong> udkom fire hæfter i seriens 38. årgang:<br />
•Poul Hansen: Stæren<br />
•Nina Rehfeldt: Det dyrkede land. De dan-<br />
ske landskabers naturhistorie<br />
•Toke Skytte: Husets skadedyr og svampe<br />
•Torben Gang Rasmussen: Sten på stranden<br />
I 39. årgang <strong>2000</strong> udkom:<br />
•Arn O. Gyldenholm: Bakterier<br />
•Jørgen Baungaard Hansen: Mariehøns<br />
•Jørgen Lund Møller og Allan Gudio Niel-<br />
sen: Danske hajer<br />
•Tommy Asferg og Aksel Bo Madsen: Dan-<br />
marks små mårdyr<br />
Natur og <strong>Museum</strong> udgives med støtte fra<br />
Kulturministeriets bevilling til almenkult-<br />
urelle tidsskrifter.<br />
Redaktion<br />
Theis Andersen<br />
Charlotte Clausen<br />
Poul Hansen (ansvh.)<br />
Inge-Marie Høi<br />
Edwin Nørgaard<br />
Øvrige medarbejdere<br />
Jens R. B. Hansen,<br />
civilværnepligtig og vikar<br />
på tegnestuen til 10. september <strong>1999</strong><br />
Nick Møller,<br />
fotograf, deltid til 30. september <strong>2000</strong>,<br />
fuld tid fra 1. oktober<br />
Natura Jutlandica<br />
I <strong>1999</strong> udkom Natura Jutlandica i nyt udstyr<br />
og format som Occasional papers med “Vege-<br />
tation succession after temporary cultivation<br />
of a Danish heathland site” af Nina Rehfeldt.<br />
Udgivelsen blev støttet af Aage V. Jensens<br />
Fonde.<br />
Redaktion<br />
Frank Jensen (ansvh. til 31. marts <strong>1999</strong>)<br />
Thomas Secher Jensen (ansvh. fra 1. april)<br />
Museer i Århus Amt<br />
Brochuren med denne titel udkom i 3. ud-<br />
gave <strong>1999</strong> med Århus Amts <strong>Museum</strong>sråd<br />
som udgiver. Grafisk tilrettelæggelse: Theis<br />
Andersen. Redaktion: Inge-Marie Høi.<br />
11
12<br />
Forskningsprojekter i økologisk jordbrug<br />
af Henning Petersen<br />
Økologisk forskning på <strong>Naturhistorisk</strong><br />
<strong>Museum</strong><br />
Den ægte naturhistoriske forskning ønsker at<br />
forstå dyrs og planters tilpasninger og fore-<br />
komst i naturen på baggrund af deres miljø<br />
samt samspillet organismerne imellem.<br />
Ud over det, man typisk forstår ved zoo-<br />
logisk museumsforskning med hovedvægt<br />
på systematik og taksonomi, har Naturhi-<br />
storisk <strong>Museum</strong> igennem mange år også<br />
lagt stor vægt på feltundersøgelser af økosy-<br />
stemers struktur og funktion.<br />
I 1930’erne påbegyndte senere professor<br />
og museumsdirektør Harald M. Thamdrup<br />
undersøgelser af hedens økologi. De næste år-<br />
tier fortsatte senere professor Chr. Overgaard<br />
Nielsen med rundorme- og enchytræunder-<br />
søgelser, og museuminspektør Børge Schjøtz-<br />
Christensen gik i gang med billeundersøgel-<br />
ser på Molslaboratoriets område. Aktiviteter-<br />
ne nåede et foreløbigt højdepunkt omkring<br />
1970 med det stort anlagte Hestehaveprojekt<br />
i samarbejde med talrige andre forskningsin-<br />
stitutioner. Dette forskningsprojekt var led i<br />
en verdensomspændende forskningsindsats<br />
(International Biological Programme), som<br />
havde til formål at forstå økosystemers pro-<br />
duktivitet på baggrund af energi- og mine-<br />
ralomsætningen i systemernes fødekæder. I<br />
programmet blev der lagt vægt på naturlige<br />
eller halv-naturlige økosystemer. Derfor blev<br />
en dansk bøgeskov valgt som forsøgsobjekt.<br />
Senere, i slutningen af 1970’erne og i<br />
1980’erne, blev interessen gradvist vendt mod<br />
mere kulturpåvirkede systemer og de vildtle-<br />
vende organismers reaktion på forstyrrelser,<br />
ændringer af driftsform m.m. I forbindelse<br />
med indførelse af skotsk Gallowaykvæg og<br />
islandske får til pleje af Molslaboratoriets<br />
naturarealer påbegyndtes undersøgelser af<br />
ændringer i plantesamfundene som følge af<br />
denne græsning. Fra 1982 blev et hedeom-<br />
råde efter rydning og kortvarig dyrkning<br />
fulgt i en successionsundersøgelse, det så-<br />
kaldte Nulstillingsprojekt.<br />
I begyndelsen af 1990’erne engagerede<br />
<strong>Naturhistorisk</strong> <strong>Museum</strong> og Molslaboratoriet<br />
sig i undersøgelser af pesticiders virkning<br />
på jordbundsfaunaen. Undersøgelserne af<br />
kvæg- og fåregræsningens virkning på na-<br />
turen blev i slutningen af 1990’erne udvidet<br />
med en række projekter, der også fokuserer<br />
på faunaens reaktioner på græsningen.<br />
Økologisk jordbrug som forskningsemne<br />
Det passede fint ind i museets overordnede<br />
forskningsinteresser, at Miljøministeriet og<br />
Fødevareministeriet i januar 1996 udbød<br />
forskningsprojekter inden for økologisk jord-<br />
brug i konkurrence mellem relevante forsk-<br />
ningsinstitutioner. <strong>Naturhistorisk</strong> <strong>Museum</strong><br />
ønskede at foretage undersøgelser af jord-<br />
bundsfaunaen for at klarlægge omsætnings-<br />
processerne i landbrugsjorden. Resultatet blev<br />
et projekt, som behandlede samspillet mellem<br />
jordbundens vigtige faunagrupper, regnorme,<br />
enchytræer, mider og springhaler, samt deres<br />
bidrag til omsætningen af næringsstoffer til<br />
gavn for afgrøden.<br />
Jordbrug uden brug af kemiske bekæmpelses-<br />
midler og kunstgødning virker umiddelbart<br />
tiltalende på økologisk orienterede biologer<br />
såsom forfatteren til denne artikel. Denne<br />
dyrkningsform fremmer i høj grad et samspil<br />
med de naturligt forekommende organismer<br />
og de biologiske processer, der driver energi-<br />
og stofomsætningen i naturen, til gavn for<br />
produktionen af fødevarer. Man kan også<br />
sige, at det er en form for jordbrug, som ar-<br />
bejder sammen med de naturlige processer i<br />
jorden i stedet for at modarbejde dem. Bære-<br />
dygtighed og bevarelse af en høj biodiversitet<br />
er grundprincipper i denne form for udnyt-<br />
telse af naturen.<br />
Det er derfor glædeligt, at økologisk jord-<br />
brug er blevet så relativt populært, som det<br />
har været tilfældet i Danmark i de seneste 5-10<br />
år. De økologiske brugs andel af det samlede<br />
landbrugsareal er vokset fra mindre end 1%<br />
tidligt i 1990’erne til 6,2% i <strong>2000</strong> (inklusive<br />
arealer under omlægning). Stigningen hænger<br />
selvfølgelig sammen med støtteordninger til<br />
omlægning til økologisk drift samt befolk-<br />
ningens villighed til at betale en merpris for de<br />
økologiske varer, hvilket mest overbevisende<br />
ses for mælkeprodukters vedkommende. I<br />
<strong>2000</strong> var 17,3% af det samlede mælkesalg i<br />
Danmark økologisk produceret mælk.<br />
Den stigende interesse for økologisk jord-<br />
brug fra både regeringens, erhvervets og<br />
forbrugernes side satte fokus på behovet for<br />
en hidtil forsømt forskningsindsats inden for<br />
både grundvidenskabelige, strategiske og<br />
anvendelsesorienterede aspekter af økologisk<br />
jordbrug. Energi- og Miljøministeriet (det<br />
Strategiske Miljøforskningsprogram, SMP)<br />
og Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og<br />
Fiskeri (Strukturdirektoratet) satte det store<br />
forskningsprogram i gang i januar 1996.
Forskningscenter for Økologisk Jordbrug<br />
De udvalgte projekter blev organiseret som<br />
et såkaldt center uden mure, et samarbejde<br />
på tværs af talrige forskningsinstitutioner,<br />
kaldt Forskningscenter for Økologisk Jord-<br />
brug (FØJO). Det bestod i første omgang<br />
af et forskningsprogram (FØJO I) for mere<br />
grundlæggende og strategiske emner samt<br />
et program (FØJO II) for mere anvendte<br />
aspekter. De zoologiske delprojekter blev sat<br />
sammen med delprojekter, som opbyggede<br />
computermodeller for det økologiske land-<br />
brugssystem.<br />
Baggrunden for de zoologiske projekter<br />
De zoologiske projekter skulle undersøge<br />
samspillet mellem de vigtige dyregrupper i<br />
jorden og deres betydning for omsætningen<br />
af næringsstofferne i døde plantedele og i<br />
den tilførte naturgødning. Kunstgødning er<br />
sammensat af simple kemiske stoffer, som<br />
umiddelbart kan optages af afgrødeplan-<br />
ternes rødder. Plantenæringsstofferne i fast<br />
staldgødning, gylle eller døde plantedele er<br />
derimod oftest bundet i store, sammensatte<br />
molekyler, der skal spaltes, før planterødder-<br />
ne kan optage næringsstofferne.<br />
Det er hovedsagelig mikrorganismer som<br />
bakterier og svampe, der har de nødvendige<br />
enzymer til nedbrydning af planteresternes<br />
sammensatte molekyler af fx cellulose og lig-<br />
nin (træstof). Mikroorganismer gror da også<br />
voldsomt, når der tilføjes nyt organisk ma-<br />
teriale, men væksten har tendens til at flade<br />
ud og gå i stå, efterhånden som vigtige næ-<br />
ringsstoffer bliver brugt op. Det kan fx være<br />
kvælstofforbindelser, som frigøres fra de<br />
døde plantedele eller gødningen og bindes i<br />
mikroorganismernes celler. Dermed øges dis-<br />
se organismers mængde og biomasse (vægt<br />
pr. arealenhed). Hvor plantenæringsstofferne<br />
før var bundet i døde plantedele, bliver de<br />
nu bundet i de levende mikroorganismer, og<br />
der opstår så at sige en konkurrence mellem<br />
planterødder og mikroorganismer.<br />
For at næringsstofferne kan blive tilgæn-<br />
gelige for planterødderne, må de frigøres fra<br />
mikroorganismerne. En række laboratorie-<br />
forsøg har vist, at jordbundsdyr i samspil<br />
med mikroorganismer kan stimulere omsæt-<br />
ningen af det døde organiske stof i jorden og<br />
øge mængden af uorganiske stoffer som fx<br />
ammonium og nitrat, der let kan optages af<br />
planterne.<br />
Jordbundens dyregrupper og deres bidrag<br />
til kvælstofomsætningen<br />
<strong>Naturhistorisk</strong> <strong>Museum</strong>s andel af det første<br />
projekt bestod i en 2-årig undersøgelse (april<br />
1997 - marts <strong>1999</strong>) af springhale- og midepopu-<br />
lationerne i en økologisk mark på Foulumgård<br />
under Forsøgscenter Foulum nær Viborg.<br />
Forsøget skulle vise den tidsmæssige sammen-<br />
hæng mellem mængden af plantetilgængeligt<br />
kvælstof i jorden og populationsstørrelsen af<br />
forskellige vigtige dyregrupper i jorden: regn-<br />
orme, enchytræer (små hvide ledorme), mider<br />
og collemboler (springhaler). Vi ønskede at<br />
belyse, i hvor høj grad faunaen i jorden er<br />
medvirkende til at frigøre næringsstofferne, så<br />
de kan optages af planterne, og om der i givet<br />
fald er tidsmæssigt sammenfald mellem plan-<br />
ternes behov og dyrenes aktivitet. Desuden<br />
ønskede vi især at vise, hvad den meget store<br />
regnormebestand, man ofte finder i økologisk<br />
dyrkede marker, betyder for næringsstofo-<br />
msætningen og for de andre dyregrupper i<br />
jorden. Betydningen af samspillet mellem de<br />
mindre dyr for kvælstofomsætningen i jorden<br />
blev undersøgt ved et laboratorieforsøg på<br />
Danmarks Miljøundersøgelsers afdeling for<br />
terrestrisk økologi i Silkeborg.<br />
Springhalen Isotoma anglicana er en<br />
overfladelevende art.<br />
Kultur med springhalearterne Isotoma nota-<br />
bilis (grå/ hvid med øjne, knyttet til øverste<br />
jordlag) og Mesaphorura macrochaeta (hvid,<br />
langstrakt, knyttet til jordens poresystemer).<br />
13
Den økologiske mark på Foulumgård med<br />
forsøgsparceller afgrænset af plasticvægge.<br />
El-uddrivning af regnorme på Foulumgård.<br />
De mange metalspyd, der er boret ned i<br />
jorden, er forbundet med el-generatorer. For-<br />
søget gik bl.a. ud på at vurdere regnormenes<br />
betydning for kvælstofomsætningen og<br />
deres virkning på andre dyregrupper i jorden.<br />
Derfor blev regnormebestanden reduceret i 5<br />
af de 10 forsøgsparceller.<br />
14<br />
Forsøgets udførelse<br />
Prøvetagninger i 10 parvist ordnede små-<br />
parceller blev udført fem gange i foråret<br />
og sommeren 1997 og fire gange i 1998. I<br />
5 af parcellerne var regnormebestanden i<br />
forvejen reduceret ved eluddrivning. Første<br />
prøvetagning i 1997 blev foretaget i en 2-årig<br />
mark med kløver og rajgræs umiddelbart før<br />
pløjning, harvning og tilsåning med vårbyg.<br />
Efter høst blev jorden igen pløjet og derefter<br />
tilsået med vinterhvede. Prøvetagning for de<br />
forskellige dyregrupper og prøver til bestem-<br />
melse af kvælstofpuljer blev foretaget samme<br />
dag og så tæt som muligt inden for hver<br />
forsøgsparcel.<br />
Prøver for mikroleddyr (mider og spring-<br />
haler) blev taget med et cylindrisk jordbor i<br />
to horisonter hhv. 0-10 cm og 10-20 cm under<br />
jordoverfladen. Prøverne blev behandlet i<br />
såkaldte stejl-gradient-uddrivningsapparater.<br />
Dyrenes antal og artssammensætning blev<br />
bestemt under mikroskop, og deres biomasse<br />
og stofskifte blev bestemt ud fra målinger af<br />
kropslængde.<br />
Springhalernes bestandssvingninger og<br />
bidrag til jordens kvæstofomsætning<br />
Der blev fundet 23 arter af springhaler i mar-<br />
ken, heraf nogle kun i få eksemplarer. Det er<br />
relativt få arter sammenlignet med fx skove<br />
og ikke dyrket græs-urtevegetation (60 arter i<br />
forskningsparcel i Hestehaven ved Rønde, 75<br />
arter i kvægfenne på Molslaboratoriets om-<br />
råde). Der var store forskelle mellem spring-<br />
halearterne, både hvad angår svingninger i<br />
den samlede bestandsstørrelse og ændringer<br />
i fordelingen mellem det øverste og nederste<br />
jordlag. De større arter, der normalt er knyt-<br />
tet til selve jordoverfladen eller de øverste få<br />
centimeter af jorden, blev meget voldsomt<br />
reduceret, men genetablerede hurtigt den<br />
overfladenære fordeling, mens de mindre<br />
arter, som lever i jordbundens poresystemer,<br />
bedre kunne overleve jordbearbejdningen.<br />
De opretholdt den dybe udbredelse gennem<br />
hele eller det meste af forsøgsperioden.<br />
Fig. 1 viser ændringer af springhalebestan-<br />
den i løbet af forsøgsperioden. Før pløjning<br />
af kløver-græsmarken talte bestanden ca.<br />
15.000 springhaler pr. m 2 . Det var et ret<br />
lavt antal sammenlignet med, hvad man<br />
normalt finder i mere uberørte jordbunde,<br />
fx i enge og skove, men det svarede godt til<br />
forventningerne for landbrugsjord, hvor der<br />
oftest findes relativt få springhaler. Efter jord-<br />
bearbejdningen i april faldt springhalernes<br />
tæthed drastisk til ca. 1/4, hvilket skyldes<br />
den voldsomme forstyrrelse og de ændrede<br />
temperatur- og fugtighedsforhold, som jordbe-<br />
arbejdningen forårsager.<br />
Efter det målte lavpunkt i bestandsstør-<br />
relsen i maj voksede antallet af springhaler<br />
gradvist gennem sommeren og nåede et<br />
maksimum på 44.000 pr. m 2 i september lige<br />
efter høst. Springhaletætheden faldt igen<br />
brat efter jordbearbejdningen i september,<br />
hvorefter den i løbet af foråret og sommeren<br />
1998 igen voksede kraftigt. I september nåede<br />
tætheden 113.000 pr. m 2 , hvilket er en meget<br />
høj værdi sammenlignet med, hvad man<br />
ellers har fundet i både dyrkede og ikke dyr-<br />
kede jorder. Når den statistiske usikkerned<br />
tages i betragtning, havde det ingen effekt på<br />
springhalebestanden, at antallet af regnorme<br />
var blevet reduceret.<br />
Fig. 2 viser, at jordbearbejdningen æn-<br />
drede springhalebestandens dybdeudbre-<br />
delse. Hvor den tætteste bestand før befandt<br />
sig i det øverste jordlag, var der i en kortere<br />
eller længere periode efter jordbearbejdnin-<br />
gen flest springhaler i det nederste lag.
Det blev forsøgt at beregne jordbundsdy-<br />
renes andel i kvælstofomsætningen ud fra<br />
ændringer i deres biomasse og stofskifte-<br />
aktivitet. Sammenlignet med regnorme og<br />
enchytræer var springhalernes bidrag til<br />
kvælstofomsætningen ubetydelig (0,3% af<br />
regnormenes og 2% af enchytræernes bidrag<br />
i 1997). Der blev ikke konstateret en tydelig<br />
tidsmæssig sammenhæng mellem spring-<br />
halernes andel i kvælstoffrigørelsen og afgrø-<br />
deplanternes behov for næringsstoffer. Det er<br />
imidlertid vanskeligt at sætte tal på den indi-<br />
rekte katalytiske virkning, springhalerne kan<br />
have via deres samspil med mikrofloraen.<br />
Måske betyder mange arters koncentration<br />
omkring planternes rodzone, at virkningen<br />
af både den direkte og indirekte kvælstoff-<br />
rigørelse er større, end det fremgår af bereg-<br />
ninger baseret på det samlede jordvolumen.<br />
Jordbearbejdningens virkning på jord-<br />
struktur, fauna, mikroflora og afgrøde<br />
I 1998 begyndte et nyt stort forskningsprojekt<br />
under Forskningscenter for Økologisk<br />
Jordbrug, hvor <strong>Naturhistorisk</strong> <strong>Museum</strong>/<br />
Molslaboratoriet deltog med undersøgelser<br />
af mider (Peter Gjelstrup) og springhaler<br />
(nærværende forfatter). Projektet fokuserede<br />
på betydningen af jordbearbejdningsmåden<br />
for organismerne i jorden. Det var erkendt, at<br />
dette indgreb er en voldsom belastning for li-<br />
vet i jorden, hvilket svækker et af de væsent-<br />
ligste argumenter for økologisk jordbrug, der<br />
jo tilstræber bæredygtighed med bevarelse af<br />
høj biodiversitet.<br />
Eksperter på mange felter såsom jord-<br />
fysik, jordkemi og mikrobiologi samt forskere<br />
af de vigtigste faunagrupper samledes om et<br />
forsøgsdesign, som indebar, at prøverne blev<br />
taget samtidig på de samme steder på mar-<br />
Fig. 1. Udviklingen af spring-<br />
halebestanden i parceller<br />
med reduceret regnorme-<br />
bestand og ubehandlede<br />
kontrolparceller. Lodrette<br />
stiplede linier markerer tids-<br />
punkt for pløjning, harvning<br />
og tilsåning.<br />
Kontrolparcel<br />
Parcel med reduceret<br />
regnormebestand<br />
Statistisk usikkerhed<br />
(standard eror)<br />
Fig. 2. Udviklingen af spring-<br />
halebestanden i to jordlag,<br />
0-10 cm og 10-20 cm under<br />
jordoverfladen. Lodrette<br />
stiplede linier markerer tids-<br />
punkt for pløjning, harvning<br />
og tilsåning.<br />
0-10 cm`s dybde<br />
10-20 cm`s dybde<br />
50.000<br />
15
16<br />
ken og i de samme jorddybder. Dertil kom<br />
medvirken af eksperter i udvikling af com-<br />
putermodeller. Forskerne kom fra Danmarks<br />
Jordbrugsforskning, Danmarks Miljøunder-<br />
søgelser, Københavns Universitet, Aarhus<br />
Universitet og <strong>Naturhistorisk</strong> <strong>Museum</strong>. Pro-<br />
jektet blev udført 1998-<strong>2000</strong> og afsluttet med<br />
en rapport i foråret 2001.<br />
En mark ved Danmarks Jordbrugsforsk-<br />
nings økologiske forsøgsgård, Rugballegård,<br />
under Forskningscenter Bygholm ved Hor-<br />
sens blev valgt som forsøgsområde. Forsøget<br />
var anlagt som en sammenligning mellem to<br />
vidt forskellige jordbearbejdningsmetoder.<br />
Konventionel pløjning, hvor ploven vender<br />
jorden til en pløjedybde af ca. 20 cm, blev<br />
Springhalen Folsomia fimetaria er knyttet til jor-<br />
dens poresystemer.<br />
sammenlignet med en ikke-vendende grub-<br />
ningsmetode, hvor en kraftig tand løsner<br />
jorden i 25-30 cm’s dybde uden at vende<br />
jorden. Dette kombineres med en overfladisk<br />
fræsning af jorden. Denne jordbearbejdnings-<br />
metode ligner den såkaldte “Dutzi-metode”,<br />
som har en vis udbredelse i Tyskland.<br />
Prøvetagninger blev foretaget i en vinter-<br />
hvedemark 1998-99 og en nabomark med<br />
vårbyg i <strong>2000</strong>. I begge tilfælde blev der taget<br />
prøver få dage før og få dage efter jordbe-<br />
arbejdningen efterfulgt af prøverserier taget<br />
med længere tidsintervaller.<br />
Springhaleresultater fra jordbearbejd-<br />
ningsprojektet<br />
Ved uddrivning af mider og springhaler var<br />
det vigtigt at få prøver, der repræsenterede 4<br />
cm tykke jordlag i bestemte dybder: 0-4 cm,<br />
8-12 cm, 16-20 cm og 28-32 cm fra jordover-<br />
fladen. En specielt konstrueret skuffe med 4<br />
cm høje sider blev presset ind i jorden fra en<br />
lodret væg i et nygravet hul. En prøve blev så<br />
taget fra indholdet i skuffen.<br />
Der blev fundet 38 forskellige springha-<br />
learter i hvedemarken og 31 i bygmarken, så<br />
faunaen synes rigere på disse marker, end<br />
den var på den tidligere undersøgte mark<br />
ved Foulum. Forskel mellem de to jordbe-<br />
arbejdningsmetoder var særlig mærkbar<br />
på dybdeudbredelsen hos arter knyttet til<br />
jordoverfladen og de øverste jordlag. Mær-<br />
keligt nok var faunasammensætningen i de<br />
to nabomarker på Rugballegård meget for-<br />
skellig. Således var den mest almindelige art<br />
i bygmarken slet ikke blevet fundet i hvede-<br />
marken. Forskellen skyldes ikke de forskel-<br />
lige kornafgrøder, men må søges i markernes<br />
forskellige driftshistorie.<br />
Det er imidlertid slående, at der før<br />
jordbearbejdningen var usædvanligt mange<br />
springhaler i marken. Den skønnede tæthed<br />
var 175.000 pr. m 2 . Bestandstætheden faldt til<br />
1/3 umiddelbart efter jordbehandlingen og<br />
forblev lav gennem efteråret og vinteren. I<br />
løbet af foråret <strong>1999</strong> tiltog bestandsstørrelsen<br />
i den pløjede mark til omkring 60.000 i juni.<br />
Der blev ikke konstateret forskel på antallet<br />
efter pløjning og efter den ikke-vendende<br />
grubning, men pløjningen forårsagede ge-<br />
nerelt en omvending af dybdefordelingen<br />
tilsvarende det, der blev set i den tidligere<br />
undersøgelse, hvorimod grubningen ikke for-<br />
årsagede ændringer i dybdefordelingen.<br />
Resultaterne i bygmarken fra foråret<br />
<strong>2000</strong> viste stort set den samme effekt af de<br />
to jordbearbejdningsmetoder som forsøget i<br />
1998-99, men den samlede springhalebestand<br />
før jordbearbejdningen i <strong>2000</strong> var kun ca.<br />
halvt så stor som i nabomarken før jordbear-<br />
bejdningen i 1998.<br />
Økologisk jordbrug og naturhistorisk<br />
forskning<br />
Det første projekt på Foulumgård ingik i et<br />
forskningsprogram, der i sin titel sigtede<br />
mod “strategiske og grundlagsskabende”<br />
forskningsaspekter. I øvrigt er forskningen<br />
under FØJO i høj grad anvendelsesorienteret<br />
med sigte på gennem forbedringer af de<br />
økologiske dyrkningsformer at maksimere<br />
produktivitet, kvalitet og rentabilitet og<br />
minimere uønskede påvirkninger af mil-<br />
jøet. Hertil hører også en målsætning om<br />
at fremme en høj biologisk diversitet i jord-<br />
brugssystemet. Derfor er grundvidenskabelig
naturhistorisk/biologisk forskning en vigtig<br />
faktor som baggrund for udviklingen af et<br />
bæredygtigt økologisk jordbrug.<br />
Det, der set fra en naturhistorisk synsvinkel<br />
gør disse projekter særligt værdifulde, er den<br />
koordinerede indsamling af feltdata inden for<br />
forskellige forskningsdiscipliner. En samlet<br />
bearbejdning af dette enestående materiale er<br />
under udførelse i øjeblikket, bl.a. ved hjælp<br />
af multivariabel statistik og avancerede com-<br />
putermodeller over de mange samvirkende<br />
faktorer og organismer i jordbunden. Forvent-<br />
ningen er, at bearbejdningen vil afsløre sam-<br />
menhænge, som kan bringe os videre til en<br />
dybere forståelse af økosystemets funktion.<br />
Litteratur<br />
Gjelstrup, P., & H. Petersen, 1987: Jordbun-<br />
dens mider og springhaler. – Natur og<br />
<strong>Museum</strong> 26. årg. nr. 4. 32 sider.<br />
Mejeriforeningens Mejeristatistik <strong>2000</strong>.<br />
Petersen, H., <strong>2000</strong>: Collembola populations in<br />
an organic crop rotation: Population dy-<br />
namics and metabolism after conversion<br />
from clover-grass ley to spring barley.<br />
– Pedobiologia 44: 502-515.<br />
Petersen, H., (accepted 2001): Effecs of non-<br />
inverting deep tillage vs. ploughing on<br />
collembolan populations in an organic<br />
wheat field. – European Journal of Soil<br />
Biology.<br />
Økologiske jordbrugsbedrifter <strong>2000</strong>. Autori-<br />
sation. Produktion. – Ministeriet for Føde-<br />
varer, Landbrug og Fiskeri, Plantedirekto-<br />
ratet, April 2001.<br />
17
18<br />
Forskning <strong>1999</strong>-<strong>2000</strong><br />
Hvirvelløse dyr<br />
Surtsey, Island<br />
Peter Gjelstrup<br />
Projektet blev afsluttet med artiklen “Soil<br />
mites and collembolans on Surtsey, Iceland,<br />
32 years after the eruption”. Islandsprojektet<br />
blev støttet af Carlsbergfondet.<br />
Insekter m.v. i bæverfældet dødt ved i Klo-<br />
sterhede Plantage<br />
Peter Gjelstrup<br />
Der blev i <strong>2000</strong> gennemført en grov<br />
estimering af mængden af efterladt bæ-<br />
verfældet dødt ved i en 30 m bred zone<br />
langs udsætningsstederne i forhold til den<br />
samlede mængde bæverfældet ved siden<br />
introduktionen af bæver i oktober <strong>1999</strong>. In-<br />
sektindholdet i dødt ved og bæverflis blev<br />
undersøgt. Rapport til Danmarks Miljøun-<br />
dersøgelser.<br />
Forskningsprojekter i økologisk jordbrug<br />
Peter Gjelstrup<br />
Se under Molslaboratoriet side 23.<br />
Forskning i pesticiders indvirkning på jord-<br />
bundsfaunaen<br />
Peter Gjelstrup<br />
Se under Molslaboratoriet side 23.<br />
Forskningsprojekter vedr. kulturgræsnings<br />
indflydelse på faunaen i Mols Bjerge<br />
Peter Gjelstrup<br />
Se under Molslaboratoriet side 24.<br />
Nulstillingsprojektet<br />
Peter Gjelstrup<br />
Se under Molslaboratoriet side 26.<br />
Klima-betingede ændringer i jordfauna<br />
og jordrespiration i semi-naturlige økosy-<br />
stemer<br />
Peter Gjelstrup<br />
Se under Molslaboratoriet side 26.<br />
Vulcan-projektet: Vulnerability assessment<br />
of shrubland ecosystems in Europe under<br />
climatic changes<br />
Peter Gjelstrup<br />
Se under Molslaboratoriet side 26.<br />
Flodfauna i Gudenåen<br />
Frank Jensen<br />
Undersøgelserne støttes af Århus Amts Mu-<br />
seumsråd og foretages i samarbejde med lo-<br />
kale amtsbiologer. Undersøgelserne skal vise,<br />
om der findes rester af den flodfauna, der var<br />
kendt fra Gudenåen, bl.a. fra Hjalmar Us-<br />
sings undersøgelser op til anden verdenskrig.<br />
Det nye materiale er anvendt i forbindelse<br />
med to sæt rødlister (fortegnelse over tru-<br />
ede arter) samt til en folder om Gudenåen<br />
udgivet af Århus Amt. Undersøgelserne<br />
påbegyndtes i 1987 og fortsætter mange år<br />
fremover.<br />
Arsenik i fjerene på udstoppede fugle<br />
Frank Jensen og Casper Rasmussen<br />
Efter opfordring fra Dansk Zoologisk Kon-<br />
servatorforening og Foreningen af Danske<br />
<strong>Naturhistorisk</strong>e Museer (DNM) er der udført<br />
en række undersøgelser af arsenikindholdet i<br />
udstoppede og skindlagte musvåger. Formå-<br />
let har været at få fastlagt risici ved omgang<br />
med ældre, arsenikkonserverede præparater.<br />
Undersøgelserne blev afsluttet i <strong>1999</strong>. Resul-<br />
taterne blev forelagt på DNM’s årsmøde 10.<br />
november <strong>1999</strong> og publiceret i to populærvi-<br />
denskabelige artikler (se side 30).<br />
Kvægmyggene på Guadeloupe og Marti-<br />
nique<br />
Alain Thomas, Universitetet i Toulouse, og Frank Jensen<br />
Taxonomi på kvægmyg. Der er aldrig tid-<br />
ligere indsamlet kvægmyg på øerne, og<br />
materialet er beskedent. Arbejdets omfang vil<br />
afhænge af, om der er tale om ukendte eller<br />
tidligere beskrevne arter. Projektet forventes<br />
afsluttet 2001.<br />
Baetis liebenauae – ny art for Danmark<br />
Frank Jensen og Birthe Jacobsen<br />
Larver af denne døgnflueart er fundet i Ka-<br />
rup Å og Ribe Å. Formålet er at få indsamlet<br />
materiale nok til at indplacere arten i den<br />
danske nøgle over døgnfluer og få nøglen<br />
forsynet med artskendetegn for samtlige ar-<br />
ter af Baetis.<br />
Simulium aureum og S. intermedium i<br />
Danmark<br />
Frank Jensen<br />
På Vind Hede er der fundet en lille bestand<br />
af de to meget sjældne kvægmyggearter, som<br />
ikke tidligere er kendt fra Danmark. Formålet
er at lave en supplerende morfologisk beskri-<br />
velse af arterne i larve- og puppestadiet samt<br />
at undersøge, om de forekommer uden for<br />
den uforurenede del af bækkene. Undersø-<br />
gelsen afsluttes i 2001.<br />
Revision af taxonomien og nomenklaturen<br />
inden for artsgruppen Simulium (Neverman-<br />
nia) angustitarse<br />
Frank Jensen i samarbejde med Dr. Heide Zwick, Max-<br />
Planck Instituttets Limnologiske Flodstation, Fulda, an-<br />
denkonservator E. Raastad, Zoologisk <strong>Museum</strong>, Oslo, samt<br />
specialestuderende Keld Mortensen, Aarhus Universitet.<br />
Projektet kan afsluttes, når der er fundet til-<br />
strækkeligt med frisk materiale.<br />
Simulium (Parabyssodon) transiens og andre<br />
flodarter af kvægmyg i Glomma, Norge, og i<br />
Götaälven, Sverige<br />
Frank Jensen<br />
Undersøgelserne støttes af Schjøtz-Christen-<br />
sens Mindefond. Det er formålet at under-<br />
søge, om der findes en bestand af flodarter<br />
i disse vandløb. På grund af vandløbenes<br />
størrelse må det dog anses for meget vanske-<br />
ligt at foretage en dækkende undersøgelse.<br />
Projektet fortsættes.<br />
Forsølvning af fiskeafstøbninger<br />
Frank Jensen<br />
Forsøgene støttes af Statens <strong>Museum</strong>snævn.<br />
<strong>Naturhistorisk</strong> <strong>Museum</strong> har i løbet af de sid-<br />
ste 25 år perfektioneret en afstøbningsteknik<br />
til dyr, der ikke egner sig til almindelig ud-<br />
stopning, især fisk og padder. Hidtil har det<br />
ikke været muligt at finde en perfekt maling<br />
til sølvskinnende fisk, fx sild. Forsøgene går<br />
ud på at finde en holdbar metode til for-<br />
sølvning.<br />
Udviklingen i vandløbenes smådyrsfauna i<br />
Ribe Amt 1900-<strong>1999</strong><br />
Faunaudviklingen i vandløb i Sønderjyl-<br />
lands Amt 1907-<strong>1999</strong><br />
Frank Jensen og Viggo Mahler, BioConsult<br />
Undersøgelserne er baseret på indsamlinger<br />
foretaget af <strong>Naturhistorisk</strong> <strong>Museum</strong> for alt<br />
det ældre materiales og dele af det nyere<br />
materiales vedkommende samt af BioConsult<br />
og henholdsvis Ribe Amt og Sønderjyllands<br />
Amt. Undersøgelserne viste, at mange arter<br />
har haft en tilbagegang, men at tilbagegangen<br />
er vendt for en del arters vedkommende. Un-<br />
dersøgelserne blev afsluttet med to rapporter<br />
udgivet af de respektive amter.<br />
Biologi hos frøhvepse<br />
Thomas Secher Jensen<br />
Undersøgelserne omfatter kortlægning af<br />
danske frøhvepse-arters udbredelse samt<br />
eksperimenter over forlænget diapause, ar-<br />
ternes fænologi og værtsplanterelationer. I<br />
<strong>1999</strong> og <strong>2000</strong> er der foretaget klækninger af<br />
frøhvepse fra tidligere eksperimenter.<br />
Begrænsning af begroning på skibe<br />
Jan Gruwier Larsen<br />
Pilotforsøg med alternative midler. Finan-<br />
sieret af og afrapporteret til Århus Amt.<br />
Litteraturgennemgang af skabmider<br />
Undersøgelser af forekomst af skovflåt un-<br />
der huden på ræv<br />
Karsten Hessellund<br />
Fund i Danmark af iberisk skovsnegl Arion<br />
lusitanicus<br />
Toke Skytte og Poul Bondesen<br />
Der er indsamlet et stort materiale, siden de<br />
første meldinger indløb om artens forekomst<br />
her i landet, og registreringerne fortsætter.<br />
Materialet analyseres og færdigbearbejdes i<br />
2001.<br />
Bekæmpelse af museumsskadedyr ved<br />
nedfrysning<br />
Toke Skytte<br />
Kuldetoleranceforsøg med skadelige insekter<br />
til kontrol af den frysedesinfektion, som<br />
foretages for amtets museer i fryserummet<br />
på <strong>Naturhistorisk</strong> <strong>Museum</strong>. Endvidere blev<br />
kuldetolerenceforsøg med ædelgranlus på-<br />
begyndt i <strong>1999</strong> i samarbejde med Forsknings-<br />
centret for Skov & Landskab.<br />
19
20<br />
Atlas over danske bredtæger og randtæger<br />
Søren Tolsgaard<br />
Arbejdet med atlasprojektet er afsluttet, og<br />
resultatet publiceres i Entomologiske Med-<br />
delelser 2001.<br />
Der er udarbejdet en redegørelse ved-<br />
rørende rødlistede (truede arter) og andre<br />
sjældne bredtæger og randtæger i Storstrøms<br />
Amt (se side 29). Har desuden medvirket i<br />
projektet “Danske dyrenavne” med navne på<br />
danske bredtæger og randtæger. Se også un-<br />
der Molslaboratoriet side 25.<br />
Schjøtz-Christensens Mindefond<br />
“Afdelingsleder, dr. phil. Børge Schjøtz-<br />
Christensens og fru Kit Schjøtz-Christensens<br />
Mindefond” har til formål at støtte entomol-<br />
ogiske indsamlinger i det palæarktiske om-<br />
råde til fordel for <strong>Naturhistorisk</strong> <strong>Museum</strong>s<br />
samlinger.<br />
Fondens bestyrelse består af lektor Palle<br />
Jørum, lektor Arne Lindebo Hansen, Peter<br />
Gjelstrup (til 31. marts <strong>1999</strong>) og Thomas<br />
Secher Jensen (formand fra 1. april <strong>1999</strong>).<br />
Museets entomologer deltager i bestyrel-<br />
sesmøderne.<br />
Fonden har i <strong>1999</strong> støttet følgende projekter:<br />
•Insekter i Grækenland.<br />
•Vandløbsinsekter i Estland.<br />
•Vandløbsinsekter i myrafløb i Norge.<br />
•Trichopterer (vårfluer) i Nord- og Østjyl-<br />
land samt på Samsø, Læsø og Anholt.<br />
•Vandløbsinsekter i Norge og Sverige.<br />
•Trichopterer på Færøerne.<br />
•Undersøgelse af bredpanden Pyrgus<br />
americanus på Sjælland.<br />
Fonden har i <strong>2000</strong> støttet følgende projekter:<br />
•Indplacering af dyr i museets samlinger.<br />
•Indsamling af kvægmyg i Götaelv.<br />
•Indsamling af trichopterer i Østjylland.<br />
•Indsamling af ferskvandsdyr og edder-<br />
kopper i Estland.<br />
•Registrering af dipterer i museets tør-<br />
samlinger.<br />
•Indsamling af insekter i Italien.<br />
•Indsamling af tæger i Danmark.<br />
Hvirveldyr<br />
Abnorm sang hos gulspurv<br />
Poul Hansen<br />
Analyser af sangadfærd hos en gulspurv med<br />
en fejl i lydproduktionsapparatet i 1979 blev<br />
sammenlignet med samme fugls sangadfærd,<br />
da den i 1980-83 var blevet rask. Et manu-<br />
skript blev i <strong>2000</strong> afleveret til publicering.<br />
Sangændringer fra år til år hos tornsanger<br />
Thorsten Balsby, Københavns Universitet, og Poul Hansen<br />
Sammenligninger af sangvariation hos<br />
tornsangerhanner i deres andet og tredje ka-<br />
lenderår. En eller to publikationer forventes<br />
færdige i år 2001.<br />
Sammenlignende studier over vadefugle-<br />
stemmer<br />
Lorenz Ferdinand, Roskilde, og Poul Hansen<br />
På basis af Lorenz Ferdinands materiale af<br />
vadefuglestemmer analyseres der for for-<br />
skelle mellem arter og racer af udvalgte arter.<br />
Publiceringstidspunkt ikke fastlagt.<br />
Sangindlæring hos gulirisk<br />
Thorsten Balsby, Københavns Universitet, og Poul Hansen<br />
Analyser af indbygningen af artsfremmede<br />
elementer i sangen hos gulirisk færdiggøres<br />
og publiceres 2001.<br />
Husdyrgræsnings langtidseffekt på små-<br />
pattedyrfaunaen i hede-, overdrev- og skov-<br />
økosystemer<br />
Thomas Secher Jensen<br />
Delprojektet blev pr. 1. april <strong>1999</strong> overført fra<br />
Aarhus Universitet til <strong>Naturhistorisk</strong> Mu-<br />
seum. Se under Molslaboratoriet side 24.
Landskabsstrukturens indflydelse på pat-<br />
tedyrfaunaen<br />
Thomas Secher Jensen og Tine Sussi Hansen i samar-<br />
bejde med Afdeling for Landskabsøkologi, Danmarks<br />
Miljøundersøgelser, Kalø, og Afdeling for Datalogi, Aarhus<br />
Universitet.<br />
Delprojekt af det Strategiske Miljøprogram:<br />
“Foranderlige Landskaber – strategiske<br />
studier i kulturmiljø, natur og landskabshi-<br />
storie”. Afsluttes 2001.<br />
Simuleringsværktøj til vurdering af konse-<br />
kvenser på landskabets faunaindhold<br />
Thomas Secher Jensen og Tine Sussi Hansen i samarbejde<br />
med Afdeling for Landskabsøkologi, Danmarks Miljøun-<br />
dersøgelser, Kalø.<br />
Delprojekt under Fødevareministeriets forsk-<br />
ningsprogram: Arealanvendelse – jordbru-<br />
geren som arealforvalter. Afsluttes 2001.<br />
Dansk Pattedyratlas<br />
Thomas Secher Jensen og Tine Sussi Hansen<br />
Kortlægning af udbredelse af de danske<br />
pattedyrarter i samarbejde med Zoologisk<br />
<strong>Museum</strong>, København, Danmarks Miljøunder-<br />
søgelser, Kalø, Fiskeri- og Søfartsmuseet,<br />
Esbjerg, og Statens Skadedyrlaboratorium,<br />
Lyngby. Afsluttes 2003.<br />
Fugles forekomst i og udnyttelse af græs-<br />
ningsområder<br />
Husdyrsgræsningens effekt på fuglefaunaen<br />
Henrik Sell<br />
Se under Molslaboratoriet side 24.<br />
Registrering af ynglefugle i områder af<br />
Flynder Å-systemet i Klosterhedens Stats-<br />
skovdistrikt, hvor der er udsat bæver<br />
Henrik Sell<br />
I <strong>2000</strong> blev der registreret i alt 35 fuglearter.<br />
Af dem var 9 arter knyttet til søer, vandløb<br />
eller tilstødende fugtige arealer. 10 arter var<br />
tilknyttet heden og åbent land med spredt<br />
buskbevoksning. De resterende 16 arter var<br />
tilknyttet skov.<br />
Fugleundersøgelser i Sydfrankrig<br />
Philippe Provençal i samarbejde med Ole Frimer, Zoologisk<br />
<strong>Museum</strong>, Svendborg<br />
Kortlægning af fugleforekomster og -tæt-<br />
heder i den sydfranske nationalpark Parc Na-<br />
tional des Cévennes. Undersøgelserne i <strong>1999</strong><br />
og <strong>2000</strong> omfattede vegetationsbeskrivelse<br />
og inkluderede desuden samspillet mellem<br />
insektfauna og fuglepopulationer.<br />
Biologiens historie i den klassiske arabiske<br />
kultur<br />
Dr. Ahmed Aarab, universitetet Abdelmalik Essaadi i Tanger,<br />
Marokko, og Philippe Provençal<br />
Der er forsket i Kitâb al-Hayawân af al-Jâhiz,<br />
som er et af de væsentligste zoologiske vær-<br />
ker fra den klassiske islamiske kultur. Vær-<br />
kets indhold af observationer vedrørende<br />
forgiftning af skorpion- og slangegift samt<br />
observationer vedrørende dyrs adfærdsmæs-<br />
sige tilpasninger til miljøet blev samlet i to<br />
publikationer (se side 29).<br />
Ny videnskabelig oversættelse af den he-<br />
braiske bibel<br />
Jens André Herbener, cand. mag. i religionshistorie og semi-<br />
tiske sprog, m.fl. og Philippe Provençal<br />
Biologiske og sproglige studier i værkets<br />
biologiske og geografiske stof resulterede i to<br />
kapitler i introduktionen til projektets pub-<br />
likation. Kapitlerne indeholder forsknings-<br />
resultater med hensyn til zoologiske identi-<br />
fikationer af bibelske hebraiske dyrenavne.<br />
Vurdering af Peter Forsskåls bidrag til<br />
arabisk leksikografi<br />
Philippe Provençal<br />
Den filologiske/biologiske behandling af<br />
Forsskåls indsamlede arabiske plantenavn-<br />
emateriale fortsatte – fra september <strong>2000</strong> på<br />
Danmarks Humanistiske Forskningscenter i<br />
København.<br />
Marine aktiviteter<br />
Philippe Provençal<br />
Der blev dykket tre gange ved Lillebælts-<br />
broerne, hvor det kunne konstateres, at epi-<br />
faunaen er genkommet, efter at området har<br />
haft “død bund” i begyndelsen af 1990’erne.<br />
En intern rapport blev udarbejdet.<br />
21
22<br />
Konservering og samlinger<br />
Konservering for Århus Amts<br />
<strong>Museum</strong>sråd m.fl.<br />
I <strong>1999</strong> og <strong>2000</strong> er der under amtskonserve-<br />
ringsordningen udført arbejde for flg. mu-<br />
seer: Dansk Landbrugsmuseum, Den Gamle<br />
By, Djurslands <strong>Museum</strong>/Dansk Fiskerimuse-<br />
um, Ebeltoft <strong>Museum</strong> (Den siamesiske Sam-<br />
ling), Kvindemuseet, Moesgård <strong>Museum</strong>,<br />
Odder <strong>Museum</strong>, Aarhus Kunstmuseum,<br />
Århus Bymuseum, Kulturhistorisk <strong>Museum</strong><br />
i Randers og Kunstmuseernes Fælleskonser-<br />
vering i Århus. For Rolf Krake Skolen, Hol-<br />
stebro, er der i <strong>1999</strong> repareret en 2,5 meter<br />
lang narhvaltand.<br />
Toke Skytte fungerer som skadedyrs-<br />
konsulent for amtets museer og foretager<br />
jævnligt undersøgelser i magasiner, udstil-<br />
linger og arkiver.<br />
Tørsamlinger<br />
Tilgang i <strong>1999</strong>, i alt ca. 21.700 insekter m.v.:<br />
•En billesamling på 665 dyr fra amtslæge,<br />
dr. med. Palle Wiingaard.<br />
•Ca. 14.000 sommerfugle fra revisor Jørgen<br />
Christensen.<br />
•500 biller fra Grækenland fra Jan Pedersen.<br />
•22 insekter fra New Zealand og Rarotongo<br />
fra billedkunstneren Freddy Vendelbo.<br />
•5 insekter fra Kroatien fra bibliotekar<br />
Søren Holm.<br />
•307 sommerfugle indsamlet af Svend Kaaber<br />
med lysfælder på Molslaboratoriets arealer.<br />
•300 tæger fra langtids-græsningsforsøg på<br />
Mols.<br />
•135 insekter fra Sverige, Norge, Polen og<br />
Tenerife.<br />
Tilgang i <strong>2000</strong>, i alt ca. 1.130 insekter m.v.:<br />
•6 prøver fra Italien fra Frank Jensen.<br />
•402 sommerfugle fra Molslaboratoriets<br />
arealer og 98 fra Færøerne fra Svend<br />
Kaaber.<br />
•4 oliebiller fra Anholt fra Steffen Kjeldgaard.<br />
•300 insekter, edderkopper m.v fra Estland<br />
fra Lars Dyhrberg Bruun og Keld Morten-<br />
sen.<br />
•33 insekter fra Marokko og 30 biller fra<br />
Lanzarote fra Lars Dyhrberg Bruun.<br />
•125 græshopper, guldsmede m.v. fra Dan-<br />
mark fra Ole Fogh Nielsen.<br />
Fra projekter støttet af Schjøtz-Christensens<br />
Mindefond <strong>1999</strong>-<strong>2000</strong>:<br />
• Svend Kaaber artsbestemte og opstillede<br />
2.683 sommerfugle fra Færøerne, indsam-<br />
let i perioden 1990-98.<br />
• 647 biller fra Nordnorge samt 113 biller<br />
fra Grækenland fra Viggo Mahler og Palle<br />
Jørum.<br />
• 171 sommerfugle fra Tyrkiet, Grækenland<br />
m.v. fra Uffe Terndrup.<br />
Søren Tolsgaard har sorteret og revideret mu-<br />
seets palæarktiske samling af bredtæger og<br />
randtæger. Insekter indkommet fra projekter<br />
under Schjøtz-Christensens Mindefond er<br />
opstillet i magasinet. Endvidere er Mads Vils-<br />
gaards billesamling katalogiseret. Sammen<br />
med Lars Dyhrberg Bruun er der foretaget<br />
indsamlinger af insekter m.v.<br />
Knud Juul har i <strong>2000</strong> afsluttet indsætning<br />
af sommerfugle i magasinget med i alt 13.955<br />
eksemplarer fra Jørgen Christensens samling<br />
og fra Niels Ulrik Møllers samling. På grund<br />
af pladsmangel er der etableret en ekstra-<br />
samling på 26 kasser. Antal arter og eksem-<br />
plarer er endnu ikke opgjort.<br />
Spritsamlinger<br />
Tilgang af ferskvandsprøver <strong>1999</strong>-<strong>2000</strong>:<br />
65 prøver fra Danmark, 24 fra Norge, 15 fra<br />
Sverige, 2 fra Frankrig, 3 fra Italien, 1 fra<br />
Østrig og 3 fra Tenerife.<br />
Tilgang af terrestriske prøver og jordbunds-<br />
prøver i <strong>1999</strong>-<strong>2000</strong>:<br />
• Hhv. 216 og 264 jordbundsprøver med<br />
jordbundsdyr m.v. fra Projekt IV.3 (Rug-<br />
ballegård, se side 23).<br />
• 60 jordbundsprøver fra Projekt I.7 (Foulum,<br />
se side 23).<br />
• 37 prøver fra stranden ved Molslaboratoriet.<br />
• 712 suge-, faldfælde- og jordprøver fra<br />
projektet om langtidsgræsningseffekter.<br />
• 82 jordprøver fra CLIMOOR-forsøgspar-<br />
cellerne på Mols.<br />
• 30 prøver fra gammelt stråtag på Mols-<br />
laboratoriet.<br />
• 30 edderkopper, skolopendre m.v. fra<br />
Marokko.<br />
• 50 edderkopper fra Lanzarote.<br />
• 80 edderkopper fra Sverige.<br />
I alt er der indgået ca. 1.400 jordbunds-, fald-<br />
fælde- og insektsugeprøver, 160 edderkopper<br />
samt 112 ferskvandsprøver.
Udlån<br />
• 4 biller til Viggo Mahler.<br />
• Database over Neuropterer blev stillet til<br />
rådighed for Niels Peder Kristensen, Zoo-<br />
logisk <strong>Museum</strong>, København, og Alexi<br />
Popov, National <strong>Museum</strong> of Natu-<br />
ral His- tory, Sofia, Bulgarien.<br />
Mollusksamlingen<br />
Ordningen af samlingen er fortsat med hen-<br />
blik på EDB-registrering. Kaare Fog, Skov-<br />
og Naturstyrelsen, har i forbindelse med<br />
registrering af sjældne muslinger og snegle<br />
benyttet mollusksamlingen.<br />
Fra I. C. Köhler har museet modtaget en<br />
større samling land- og ferskvandssnegle,<br />
som er indsamlet på Fyn 1955-61.<br />
Særtrykssamlinger og samlinger af<br />
“grå litteratur”<br />
Disse samlinger er EDB-registreret og om-<br />
fatter 14.745 records, inddelt i 27 afdelinger.<br />
Museet har i <strong>1999</strong> modtaget en samling<br />
bøger og særtryk fra mag. scient. Theodor<br />
Andersens enke i Silkeborg.<br />
Edwin Nørgaard donerede i <strong>2000</strong> en<br />
værdifuld samling af bøger og særtryk om<br />
edderkopper.<br />
Vertebratsamlingen<br />
Tilgang i <strong>1999</strong>:<br />
156 fugle, bl.a. 1 dværgfalk, 3 hedehøge og 1<br />
blå kærhøg. Desuden 17 pattedyr og 2 kryb-<br />
dyr.<br />
Tilgang i <strong>2000</strong>:<br />
108 fugle, bl.a. stor hornugle, blå kærhøg,<br />
rørhøg, storkeunge og et storkeæg. Desuden<br />
20 pattedyr, bl.a. 3 marsvin (under “fokus på<br />
hvaler i Danmark”), en snog (120 cm lang) og<br />
en klumpfisk.<br />
Gaver til samlingen <strong>1999</strong>:<br />
• 41 burfugle fra Allan Rasmussen,<br />
Aabyhøj.<br />
• Et næbdyrskind, som havde været i fami-<br />
liens eje siden 1927, fra Edith Gadsbøll,<br />
Århus.<br />
• Et spilet skind af en grønlandssæl fra Mu-<br />
sikhuset Aarhus.<br />
Gaver til samlingen <strong>2000</strong>:<br />
• Et skind af en klippepython (4,45 m langt)<br />
fra Carsten Carlsen.<br />
• Et tigerkranium (hjembragt fra Bangkok ca.<br />
1920) fra Erik Rambusch.<br />
• Et skjold af ægte karette fra Uffe Bak.<br />
• Desuden en stor samling præparater fra<br />
Læssøesgades Skole.<br />
Bioakustisk Laboratorium<br />
Modtog i <strong>2000</strong> lydoptageudstyr m.v. fra Carl<br />
Weismanns bo.<br />
Udlån af præparater<br />
Fra magasinerne er der i <strong>1999</strong> og <strong>2000</strong> udlånt<br />
hhv. 249 og 247 præparater, fortrinsvis ver-<br />
tebrater, til en lang række skoler, museer og<br />
andre institutioner samt til reklamefotografer<br />
og kunstnere. Desuden blev der i <strong>2000</strong> udlånt<br />
168 kranier til Danmarks Miljøundersøgelser<br />
på Kalø.<br />
Til udstillingen “Alle tiders å” på Skjern-<br />
Egvad <strong>Museum</strong> blev udlånt en model af<br />
et lakseskæl samt fotos og genstande med<br />
tilknyning til Carlo F. Jensen, “æ flowmann”<br />
fra Skjern.<br />
23
24<br />
Molslaboratoriet<br />
Området<br />
Molslaboratoriets jorder på 147 ha blev om-<br />
lagt til økologisk jordbrugsproduktion i <strong>1999</strong>,<br />
og der blev bygget silo til økologisk foder.<br />
Skovning af selvsået eg, birk og skovfyr blev<br />
foretaget på Søesigvangene <strong>1999</strong>-<strong>2000</strong>, og der<br />
blev i efteråret <strong>1999</strong> ryddet gyvel på ca. 12<br />
ha, fordelt på Vildhøj, Ravnhøjagrene og Den<br />
Italienske Sti. Rydningen skete i samarbejde<br />
med Hedeselskabet og blev finansieret af<br />
Århus Amt. Den sidste del af stribe-oppløjnin-<br />
gen på Trindehaven blev gennemført <strong>2000</strong>.<br />
1. juni <strong>1999</strong> blev Molslaboratoriets område<br />
gennemfotograferet fra luften af Flemming<br />
Ejlersen og Peter Rostgaard Christensen. En<br />
ny parkeringsplads blev anlagt ved kursusaf-<br />
delingen i <strong>1999</strong>.<br />
Molslaboratoriets bygninger: Husmandsstedet og<br />
den firlængede gård samt studenterhusene (øverst<br />
i midten). Til højre stakladen med fodringplads til<br />
kreaturerne.<br />
I <strong>2000</strong> blev der bygget cykelskur i forbin-<br />
delse med det eksisterende garageanlæg. I<br />
slutningen af året påbegyndtes udskiftning<br />
af stråtage på gården og husmandsstedet.<br />
Det indledende arbejde med gennemgang af<br />
enkeltarbejdspladser i forbindelse med den<br />
obligatoriske arbejdspladsvurdering (APV)<br />
blev foretaget og følges nu op løbende.<br />
Kreaturbesætningen pr. 31. december <strong>1999</strong><br />
8 avlskøer, 1 avlstyr, 2 kvier, 2 kviekalve,<br />
5 ungtyre til opfedning og 3 stude til op-<br />
fedning. Der blev født 4 tyrekalve og 3 kvie-<br />
kalve. 4 stude blev solgt til slagtning, og 2<br />
ungtyre blev solgt til andre besætninger.<br />
Kreaturbesætningen pr. 31. december <strong>2000</strong><br />
10 avlskøer, 1 avlstyr, 3 kvier, 4 kviekalve, 5<br />
tyrekalve, 2 ungtyre til opfedning. Der blev<br />
født 5 tyrekalve og 4 kviekalve. 6 dyr blev<br />
solgt til slagtning, og 1 ungtyr blev solgt til<br />
anden besætning.<br />
Rundvisninger og ekskursioner<br />
I <strong>1999</strong> og <strong>2000</strong> har der været hhv. 9 og 11 rund-<br />
visninger ved Flemming Ejlersen, Carsten<br />
Monsrud, Thorkild Munk, Peter Rostgaard<br />
Christensen, Tine Sussi Hansen, Martin<br />
Rungø og Henning Petersen. Henning Pe-<br />
tersen gav desuden korte introduktioner til<br />
kursister på Molslaboratoriet.
Forskningsprojekter i økologisk<br />
jordbrug<br />
Samspil mellem jordbundens fauna, kvæl-<br />
stofdynamik og plantevækst.<br />
Forsøg og simuleringsmodeller<br />
Projekt under Forskningscenter for Økologisk<br />
Jordbrug, Ministeriet for Fødevarer, Land-<br />
brug og Fiskeri, finansieret af Det Strategiske<br />
Miljøforskningsprogram, Miljø- og Energi-<br />
ministeriet.<br />
<strong>Naturhistorisk</strong> <strong>Museum</strong>/Molslaboratoriet<br />
deltog i to års feltforsøg i et økologisk kvæg-<br />
brugssædskifte på Forskningscenter Foulum<br />
med henblik på at belyse jordbundsfaunaens<br />
betydning for kvælstofomsætningen og regn-<br />
ormes effekt på den øvrige jordbundsfauna.<br />
Projektets løbetid: 1997-99.<br />
Slutrapport blev publiceret juni <strong>2000</strong>. Del-<br />
resultater for collemboler blev publiceret i det<br />
internationale tidsskrift Pedobiologia.<br />
Deltagende forskere og institutioner<br />
Henning Petersen (projektleder) og Peter Gjelstrup, Naturhi-<br />
storisk <strong>Museum</strong>.<br />
Ole M. Christensen og Janice G. Mather, Biologisk Institut,<br />
Aarhus Universitet.<br />
Jørgen Aagaard Axelsen, Paul Henning Krogh, Martin<br />
Holmstrup og Hanne Lakkenborg Kristensen, Danmarks<br />
Miljøundersøgelser, Afdeling for Terrestrisk Økologi, Sil-<br />
keborg.<br />
Søren Christensen og Slavka Georgieva, Afdeling for Popu-<br />
lationsbiologi, Københavns Universitet.<br />
Jørgen E. Olesen, Danmarks JordbrugsForskning, Foulum.<br />
Juliane Filser, G. S. F., Institut für Bodenbiologie, Neuher-<br />
berg, Tyskland.<br />
Projektansatte<br />
Anni Kjeldsen, laborant.<br />
Birthe Jacobsen, laborant.<br />
Husmandsstedet på Molslaboratoriet.<br />
Kvalitative og kvantitative sammenhænge<br />
imellem jordbearbejdning, mikroflora,<br />
fauna og timing af nitrogenfrigørelse i øko-<br />
logisk jordbrug<br />
Projekt under Forskningscenter for Øko-<br />
logisk Jordbrug finansieret af Strukturdirek-<br />
toratet, Ministeriet for Fødevarer, Landbrug<br />
og Fiskeri.<br />
<strong>Naturhistorisk</strong> <strong>Museum</strong>/Molslaboratoriet<br />
deltog i feltforsøg udført på landbrugsforsøgs-<br />
station Rugballegård ved Forskningscenter<br />
Bygholm med henblik på undersøgelse af<br />
samspil mellem jordbundsorganismer indbyr-<br />
des og mellem organismer og fysisk-kemiske<br />
jordbundsforhold ved forskellige typer jord-<br />
behandling. Projektets løbetid: 1998-<strong>2000</strong>.<br />
Delresultater for collemboler blev præsen-<br />
teret som poster af Henning Petersen ved XIII<br />
International Colloquium on Soil Zoology i<br />
Ceské Budejovice, Tjekkiet, august <strong>2000</strong>.<br />
Deltagende forskere og institutioner<br />
Henning Petersen og Peter Gjelstrup, <strong>Naturhistorisk</strong> Mu-<br />
seum.<br />
Ole M. Christensen, Janice G. Mather, Boy Overgaard<br />
Nielsen og Trine Bilde Kofoed, Biologisk Institut, Aarhus<br />
Universitet.<br />
Jørgen Aagaard Axelsen, Martin Holmstrup, Helene Bracht<br />
Jørgensen og Hanne Lakkenborg Kristensen, Danmarks Mil-<br />
jøundersøgelser, Afdeling for Terrestrisk Økologi, Silkeborg.<br />
Søren Christensen, Afdeling for Populationsbiologi, Køben-<br />
havns Universitet.<br />
Kasia Debosz, Susanne Elmholt, Jørgen E. Olesen, Per<br />
Schjønning og Gunnar Mikkelsen, Danmarks Jordbrugs-<br />
Forskning, Foulum.<br />
Karl J. Rasmussen, Danmarks JordbrugsForskning, Byg-<br />
holm.<br />
Jesper Rasmussen, Carsten Søgård og Christian B. Hen-<br />
riksen, Den Kgl. Veterinær- og Landbohøjskole, Frederiks-<br />
berg.<br />
Projektansatte<br />
Birthe Jacobsen, laborant.<br />
Anni Kjeldsen, laborant.<br />
Forskning i pesticiders indvirkning på jord-<br />
bundsfaunaen<br />
Sprøjtemidlers effekt på mikroleddyrs ad-<br />
færd, populationsdynamik og biodiversitet<br />
Henning Petersen, Peter Gjelstrup og Anni Kjeldsen<br />
Undersøgelsen blev finansieret af Miljøstyrel-<br />
sens bekæmpelsesmiddel-forskningsprogram.<br />
Afsluttende rapport vedrørende projektets<br />
vækst- og reproduktionsundersøgelser blev<br />
offentliggjort marts <strong>1999</strong>. Resultater fra pro-<br />
jektet blev præsenteret som foredrag ved X.<br />
International Colloquium on Apterygota,<br />
Ceské Budejovice, Tjekkiet, august <strong>2000</strong>.<br />
25
26<br />
Forskningsprojekter vedr. kulturgræsnings<br />
indflydelse på faunaen i<br />
Mols Bjerge<br />
Husdyrgræsnings langtidseffekt på hede-,<br />
overdrevs- og skovøkosystemer<br />
Projekt under forskningsindsatsen “Area-<br />
lanvendelse – Jordbrugeren som landskabs-<br />
forvalter” finansieret af Strukturdirektoratet,<br />
Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fi-<br />
skeri samt Miljø- og Energiministeriet.<br />
Projektleder: Lars Bo Pedersen, seniorforsker, Forsknings-<br />
centret for Skov & Landskab, Hørsholm.<br />
Projektet er en tværfaglig, koordineret under-<br />
søgelse af stofkredsløb, flora, småpattedyr,<br />
fugle, insekter og jordbundsfauna i græssede<br />
og ugræssede områder på Molslaborato-<br />
riets arealer og andre arealer på Mols og<br />
Helgenæs. Formålet er at belyse og forklare<br />
husdyrgræsningens natur- og miljømæssige<br />
effekt i områder med ekstensiv landbrugs-<br />
mæssig udnyttelse såsom skove, heder og<br />
overdrev. Projektets løbetid: 1997-<strong>2000</strong>.<br />
Projektet er opdelt i følgende syv delpro-<br />
jekter:<br />
1: Husdyrsgræsningens effekt på nærings-<br />
stofkredsløbene i skov og på overdrev<br />
Lars Bo Pedersen og Morten Ingerslev, Forskningscentret for<br />
Skov & Landskab<br />
2: Samspil mellem vegetation og jordbund<br />
og græsning med kvæg, heste og får<br />
Rita Merete Buttenschøn, Forskningscentret for Skov &<br />
Landskab, og Jon Buttenschøn<br />
Der er foretaget afsluttende vegetatio-<br />
nsanalyser og opmåling af træer og buske på<br />
Engskrænten, Sletten, Trehøje, Skovbjerg og<br />
Buelund. Der er især arbejdet med analyse af<br />
retableringshastighed af engplantesamfund.<br />
En studerende ved Hannover Universitet,<br />
Ulf Stein, har foretaget evaluering af pleje-<br />
tilstanden i Mols Bjerge på baggrund af vore<br />
botaniske registreringer som emne for sit<br />
”Diplomarbeit”.<br />
Praktikanter, studentermedhjælpere m.m.<br />
Trine Møller Christensen, Forskningscentret for Skov &<br />
Landskab, <strong>1999</strong><br />
Lone Stagegaard, Gravlev<br />
Bart Willems og Rob Willems, International Agricultural<br />
College, Larenstein, Holland, 10. april - 1. juli <strong>1999</strong><br />
Muriel Chabert, Frankrig, 1,5 måned i <strong>2000</strong><br />
Ulf Stein, Hannover Universitet, 4 måneder i <strong>2000</strong><br />
2 praktikanter fra Portugal, 2 måneder i <strong>2000</strong><br />
3: Husdyrgræsnings langtidseffekt på små-<br />
pattedyrfaunaen i hede-, overdrevs- og sko-<br />
vøkosystemer<br />
Thomas Secher Jensen. Delprojektet blev pr. 1. april overført<br />
fra Biologisk Institut, Aarhus Universitet, til <strong>Naturhistorisk</strong><br />
<strong>Museum</strong>.<br />
Projektansatte<br />
Tine Sussi Hansen, cand. scient., fra 1. april <strong>1999</strong><br />
Rie Stagegaard, cand. scient.<br />
Morten Elmeros, cand. scient.<br />
4: Fugles forekomst i og udnyttelse af<br />
græsningsområder<br />
Henrik Sell<br />
Græsningen har en positiv effekt på tilstedev-<br />
ærelsen af fugle. Der er registreret flere fugle<br />
i og uden for ynglesæsonen på græssede<br />
arealer end på ugræssede, når arealer af ens<br />
karakter sammenlignes. Der er fundet for-<br />
skelle i antallet af ynglefugle inden for græs-<br />
sede arealer, hvilket skyldes store forskelle i<br />
dækningen og fordelingen af træer og buske<br />
på arealerne.<br />
5: Insekters populationstæthed, artsdiver-<br />
sitet, habitatpræference og mobilitet<br />
Peter Gjelstrup og Henning Petersen<br />
Projektansatte <strong>1999</strong><br />
Peter Rostgaard Christensen, ph.d.-studerende, i alt 1 måned<br />
Kaare With Jensen, cand. scient., 25. maj - 21. oktober<br />
Anna Birgitte Raghner, laboratoriemedhjælper, 9. august - 5.<br />
november<br />
6: Jordlevende mikroleddyrs populatio-
nstæthed og artsdiversitet<br />
Peter Gjelstrup og Henning Petersen<br />
Projektansatte<br />
Birthe Jacobsen, laborant<br />
Anni Kjeldsen, labaorant<br />
Anna Birgitte Raghner, laboratoriemedhjælper<br />
7: Fluer på kvæg<br />
Boy Overgaard Nielsen, lektor, Afdeling for Zoologi, Bio-<br />
logisk Institut, Aarhus Universitet<br />
Kulturgræsnings indflydelse på forekom-<br />
sten af edderkopper, tæger og cikader i eks-<br />
tensivt græssede naturområder, opstået efter<br />
opgivet agerdyrkning på Mols<br />
Peter Gjelstrup<br />
Projektansatte<br />
Lars Dyhrberg Bruun, studentermedhjælper (edderkopper)<br />
Kaare With Jensen, cand. scient., i alt 1 måned.<br />
Thorkild Munk, cand. scient. 30. august - 29. september og<br />
1.-14. december<br />
Søren Tolsgaard, entomolog (tæger), 1.-31. juli og 1. oktober<br />
- 15. december<br />
Projektet blev finansieret af Kulturminis-<br />
teriets forskningspulje <strong>1999</strong> og udnyttede<br />
materiale indsamlet i forbindelse med pro-<br />
jektet “Arealanvendelse – Jordbrugeren som<br />
naturforvalter” (se delprojekt 5 ovenfor).<br />
Projektet blev afsluttet med en rapport til<br />
Kulturministeriet.<br />
Kulturgræsnings indflydelse på biodiversi-<br />
teten af insekter og andre leddyr i et fredet<br />
område på Mols<br />
Peter Rostgaard Christensen<br />
Ph.d.-projekt finansieret af Forskerakademiet,<br />
Kulturministeriet og <strong>Naturhistorisk</strong> <strong>Museum</strong>.<br />
Vejledere: Thomas Secher Jensen og Henning<br />
Petersen. Projektets løbetid: 1997-<strong>2000</strong>.<br />
Feltundersøgelser af dagsommerfuglepo-<br />
pulationer blev udført ved hjælp af mærk-<br />
ning-genfangst teknik samt ved registrering<br />
af aktivitet langs transekter flere steder på<br />
Mols i <strong>1999</strong>. Ph.d.-rapport “Effects of grazing<br />
on the butterfly fauna in Denmark” blev ind-<br />
sendt til Aarhus Universitet i december <strong>2000</strong>.<br />
Feltstudie af skråstregbredpande (Thyme-<br />
licus sylvestris) på forskellige græssede og<br />
ugræssede områder<br />
Carsten Monsrud<br />
Specialestudium ved Afdeling for Zoologi,<br />
Biologisk Institut, Aarhus Universitet. Vej-<br />
leder: Thomas Secher Jensen. Projektets lø-<br />
betid: 1998-<strong>2000</strong>.<br />
Jordbundens mikroleddyrsamfund i et<br />
tidligere dyrket overdrevsområde på Mols.<br />
Collembolsamfundenes langtidsudvikling<br />
efter overgang fra ugræsset braktilstand til<br />
kulturgræsning<br />
Henning Petersen<br />
Projektansatte<br />
Edite Jucevica, M. Sc., gæsteforsker fra Riga Universitet, Let-<br />
land, 11. september <strong>2000</strong> - 31. januar 2001<br />
Anni Kjeldsen, laborant<br />
Projektets formål er at bearbejde et collem-<br />
bolmateriale indsamlet igennem perioden<br />
1986-99 fra græssede og ugræssede felter på<br />
Molslaboratoriets område. Dr. Arne Fjell-<br />
berg, Tjöme, Norge, har under et ophold<br />
på Molslaboratoriet 4.-6. december <strong>2000</strong><br />
bidraget med kontrol af collembolbestemmel-<br />
ser. Projektet finansieres af Kulturministeriets<br />
forskningspulje <strong>1999</strong>. Projektets løbetid: Sep-<br />
tember <strong>2000</strong> - april 2001.<br />
27
28<br />
Klimabetingede ændringer i funktionen<br />
af hedeøkosystemer<br />
CLIMOOR-projektet<br />
Projektet er finansieret af EU´s 4. ramme-<br />
program, miljø- og klimaprogrammet, og<br />
de deltagende institutioner. Undersøgelsen,<br />
der mest fokuserer på plantevækst og jord-<br />
bundsprocesser, er baseret på eksperimentel<br />
manipulation af temperatur og fugtighed ved<br />
hjælp af automatisk styret overdækning af<br />
småparceller i hedebevoksning på Molslabo-<br />
ratoriets område og i tre andre europæiske<br />
lande. Projektets løbetid: 1998-<strong>2000</strong>.<br />
Danske projektledere<br />
Claus Beier, Forskningscenter Risø, Roskilde<br />
Per Gundersen, Forskningscentret for Skov & Landskab,<br />
Hørsholm<br />
Øvrige deltagende institutioner<br />
Universitetet i Amsterdam<br />
Universitetet i Barcelona<br />
Institute of Terrestrial Ecology, Bangor, Wales<br />
Research Institute for Agrobiology and Soil Fertility, Wa-<br />
geningen, Holland<br />
Klima-betingede ændringer i jordfauna<br />
og jordrespiration i semi-naturlige økosy-<br />
stemer<br />
I tilknytning til CLIMOOR-projektet bevilgede<br />
Statens Naturvidenskabelige Forskningsråd<br />
et beløb til undersøgelse af CO 2 -emission og<br />
jordfauna. Faunaen i 52 netposer indsamlet<br />
i november <strong>1999</strong> og <strong>2000</strong> blev uddrevet og<br />
grovsorteret. En serie jordprøver fra hver af<br />
småparcellerne på Mols blev optaget og ud-<br />
drevet. Projektets løbetid: <strong>2000</strong>-2001.<br />
Deltagende forskere og institutioner<br />
Claus Beier (projektleder), Forskningscenter Risø, Roskilde<br />
Henning Petersen, Peter Gjelstrup, <strong>Naturhistorisk</strong> <strong>Museum</strong><br />
Vulcan-projektet: Vulnerability assessment<br />
of shrubland ecosystems in Europe under<br />
climatic changes<br />
Et stort forskningsprojekt med deltagelse af<br />
ti forskningsinstitutioner fra seks forskellige<br />
lande blev bevilget i foråret <strong>2000</strong> under EU´s<br />
5. rammeprogram. Projektet er en videreudv-<br />
ikling af CLIMOOR-projektet med benyttelse<br />
af samme forsøgsopstilling. <strong>Naturhistorisk</strong><br />
<strong>Museum</strong>/Molslaboratoriet deltager med<br />
faunaundersøgelser, hovedsageligt i 2003.<br />
Projektets løbetid: 2001-2004.<br />
Claus Beier (projektleder), Forsøgscenter Risø, Roskilde<br />
Peter Gjelstrup, Henning Petersen, <strong>Naturhistorisk</strong> <strong>Museum</strong><br />
Øvrige projekter<br />
Tilgroningsskov som metode til skov-<br />
rejsning. Muligheder, hastigheder og pro-<br />
blemer<br />
Peter Friis Møller, Danmarks og Grønlands Geologiske<br />
Undersøgelse, i samarbejde med Erik Aude, Danmarks Mil-<br />
jøundersøgelser, og Torben Riis-Nielsen, Forskningscentret<br />
for Skov & Landskab<br />
Som led i projektet, der udføres for Skov-<br />
og Naturstyrelsen, undersøges en række<br />
områder med forskellige stadier af urørt<br />
tilgroningsskov på tidligere landbrugsjord<br />
i hele landet, bl.a. på to prøveflader på nul-<br />
stillingsarealet på Molslaboratoriets område.<br />
Undersøgelsen omfatter vedplanteopvækst,<br />
urteflora og jordbund på 20 x 20 m prøve-<br />
flader. Projektets løbetid: <strong>2000</strong>-2001.<br />
Registrering af flagermus i opsatte kasser<br />
Helge Walhovd, lektor, Afdeling for Zoologi, Biologisk In-<br />
stitut, Aarhus Universitet
Populationsstruktur, habitatsudnyttelse og<br />
habitatskvalitet hos violetrandet ildfugl<br />
(Lycaena hippothoe)<br />
Jacob Damborg<br />
Specialestudium ved Afdeling for Zoologi,<br />
Biologisk Institut, Aarhus Universitet. Speci-<br />
alevejledere: Søren Toft og Thomas Secher<br />
Jensen.<br />
Feltundersøgelser blev udført i sommeren<br />
<strong>2000</strong>. Fordeling og størrelse af bestande samt<br />
udveksling af individer mellem områderne<br />
blev undersøgt ved fangst-genfangst forsøg.<br />
Projektets løbetid: <strong>2000</strong>-2001.<br />
Edderkoppers reproduktive strategier<br />
Pia Stålhandske, doktorand, Avdeling för Ekologisk Zoologi,<br />
Zoologiska Institutionen, Göteborg Universitet<br />
Edderkoppen Pisaura mirabilis blev indsamlet<br />
på Molslaboratoriets område i maj <strong>1999</strong><br />
og <strong>2000</strong>. Dens parringsadfærd blev senere<br />
studeret i laboratoriet. Projektet løber til ef-<br />
teråret 2001.<br />
Insekters adfærdsøkologi. Optimal foura-<br />
gering hos humlebier og honningbier<br />
Hans Dreisig, lektor, Afdeling for Populationsøkologi, Zoo-<br />
logisk Institut, Københavns Universitet<br />
I sommeren <strong>1999</strong> er der arbejdet med tre<br />
projekter på Molslaboratoriet: Humlebiers<br />
fouragering på lægeoksetunge, honning-<br />
biers fouragering på gederams samt myrers<br />
fouragering på honningdug fra bladlus. I<br />
<strong>2000</strong> fortsattes undersøgelserne af forskellige<br />
strategier for biers nektarfouragering på tjæ-<br />
renellike, lægeoksetunge og gederams.<br />
Genetisk og økologisk undersøgelse af<br />
parthenogenese og kønnet formering i col-<br />
lembolpopulationer<br />
Monica Niklasson, Henning Petersen og E. Davis Parker,<br />
Afdeling for Genetik og Økologi, Biologisk Institut, Aarhus<br />
Universitet<br />
Formålet var at undersøge forbindelsen<br />
mellem forplantningsmåde og miljøbetinget<br />
stress hos collembolarten Mesaphorura macro-<br />
chaeta. Sammenligning af tolerance hos de to<br />
populationer over for insekticidet dimethoat<br />
var et led i projektarbejde for en spansk stu-<br />
derende, Juan Antonio Martín Lucas, oktober<br />
1998 - juni <strong>1999</strong>. Projektets løbetid: 1. april<br />
1997 - 31. marts <strong>1999</strong>. Delresultater blev pub-<br />
liceret i det internationale tidsskrift Pedobio-<br />
logia i <strong>2000</strong>.<br />
Projektansat<br />
Post doc.-ansættelse af ph.d. Monica Niklasson til 31. marts<br />
<strong>1999</strong> var finansieret af Carlsbergfondet.<br />
Registrering af sommerfugle ved hjælp af<br />
lysfælder<br />
Svend Kaaber<br />
I marts-november <strong>1999</strong> og <strong>2000</strong> blev der ud-<br />
ført natmonitering af forbiflyvende natsom-<br />
merfugle på Molslaboratoriets område ved<br />
hjælp af en fotocellestyret lysfælde. Der blev i<br />
<strong>1999</strong> registreret 372 arter af natsommerfugle,<br />
hvoraf 48 var nye for området. I <strong>2000</strong> blev<br />
der registreret 419 arter, hvoraf 21 var nye for<br />
området.<br />
Nulstillingsprojektet<br />
Et sandmark/hede økosystem i Mols Bjerge.<br />
Undersøgelser af kort- og langtids-<br />
virkninger efter midlertidig opdyrkning<br />
Peter Gjelstrup, Henning Petersen, Nina Rehfeldt og Toke<br />
Skytte<br />
Esbern Warncke, lektor, Afdeling for Botanisk Økologi, Bio-<br />
logisk Institut, Aarhus Universitet<br />
Langtids-successionsundersøgelse: Løbetid:<br />
1979-2004.<br />
En rapport over plantesuccessionen i<br />
perioden 1979-95 blev publiceret i <strong>1999</strong> ved<br />
Nina Rehfeldt.<br />
Indsamling af collemboler med henblik på<br />
taksonomisk revision af slægten Isotomurus<br />
Antonio Carapelli og Francesco Nardi, Siena Universitet,<br />
Italien<br />
Under et ophold 12.-15. maj <strong>2000</strong> indsam-<br />
ledes collemboler på Molslaboratoriets om-<br />
råde og andre lokaliteter på Djursland.<br />
Insektindsamlinger på Molslaboratoriets<br />
arealer<br />
Thorkild Munk<br />
Indsamling af insekter til Molslaboratoriets<br />
referencesamling blev genoptaget i <strong>2000</strong>, og<br />
der blev opbygget en studiesamling til brug<br />
for især sommerkurser for biologistuderende.<br />
Parasitiske hvepse<br />
Thorkild Munk<br />
Arbejdet blev fortsat i <strong>2000</strong> med artsbestem-<br />
melse af parasitiske hymenopterer, specielt<br />
taksonomien hos Aspilota-gruppen og andre<br />
Alysiinae i familien Braconidae.<br />
29
30<br />
Publikationer <strong>1999</strong>-<strong>2000</strong><br />
Videnskabelige afhandlinger og rapporter<br />
Axelsen, J. Aa., O. M. Christensen, S. Chri-<br />
stensen, S. Giorgieva, P. Gjelstrup, M.<br />
Holmstrup, H. L. Kristensen, P. H. Krogh,<br />
J. M. Mather, J. E. Olesen & H. Petersen,<br />
<strong>1999</strong>: Projekt I.7: Samspil mellem jordbun-<br />
dens fauna, kvælstofdynamik og plante-<br />
vækst – Forsøg og simuleringsmodeller.<br />
Projekt I: Rapport til Evalueringsgruppen.<br />
Forskningscenter for Økologisk Jordbrug<br />
med Appendiks 1: Projektbilag, april <strong>1999</strong>.<br />
Axelsen, J. Aa. et al. (som foregående), <strong>2000</strong>:<br />
Projekt I.7: Samspil mellem jordbundens<br />
fauna, kvælstofdynamik og plantevækst<br />
– Forsøg og simuleringsmodeller. I: Slut-<br />
rapporter fra forskningsprojekter i FØJO<br />
I. – Forskningscenter for Økologisk Jord-<br />
brug, juni <strong>2000</strong>.<br />
Axelsen, J. Aa., T. Bilde, O. M. Christensen,<br />
S. Christensen, K. Debosz, S. Elmholt, P.<br />
Gjelstrup, M. Holmstrup, H. B. Jørgen-<br />
sen, H. L. Kristensen, P. H. Krogh, J. M.<br />
Mather, G. Mikkelsen, B. O. Nielsen, J. E.<br />
Olesen, H. Petersen, J. Rasmussen, K. J.<br />
Rasmussen & P. Schjønning, <strong>1999</strong>: Projekt<br />
IV.3: Kvalitative og kvantitative sammen-<br />
hænge imellem jordbearbejdning, mikro-<br />
flora, fauna og timing af nitrogenfrigørel-<br />
sen i økologisk jordbrug. – I: Rapport til<br />
Evalueringsgruppen. Forskningscenter<br />
for Økologisk Jordbrug med Appendiks 1:<br />
Projektbilag, april <strong>1999</strong>.<br />
Axelsen, J. Aa. et al. (som foregående), <strong>2000</strong>:<br />
Statusrapporter <strong>1999</strong>. – Forskningscenter<br />
for Økologisk Jordbrug, januar <strong>2000</strong>.<br />
Axelsen, J. Aa. et al (som ovenfor), <strong>1999</strong>: I:<br />
DARCOF 1996-1998. Biannual report.<br />
– Danish Research Centre for Organic Far-<br />
ming, March <strong>1999</strong>.<br />
Axelsen, J. Aa. et al (som ovenfor), <strong>1999</strong>: I:<br />
FØJO. Toårsrapport 1996-1998. – Forsk-<br />
ningscenter for Økologisk Jordbrug, marts<br />
<strong>1999</strong>.<br />
Carlsen, M., J. Lodal, H. Leirs & T. S. Jensen,<br />
<strong>1999</strong>: The effect of predation risk on body<br />
weight in the field vole Microtus agrestis.<br />
– Oikos 87,2: 277-285.<br />
Carlsen, M., J. Lodal, H. Leirs & T. S. Jensen,<br />
<strong>2000</strong>: Effects of predation on temporary<br />
autumn populations of subadult Clethri-<br />
onomys glareolus in forest clearings. – Z.<br />
Säugetierkunde 65: 100-109.<br />
Gjelstrup, Peter, <strong>2000</strong>: Soil mites and collem-<br />
bolans on Surtsey, Iceland, 32 after years<br />
after the eruption. – Surtsey Research ,<br />
The Surtsey research Society, Reykjavik,<br />
11: 43-50.<br />
Gjelstrup, Peter., <strong>2000</strong>: Introduktion af bæver<br />
(Castor fiber) i Klosterhede Plantage. Død-<br />
ved og dødveds-insekter m..v. – Rapport<br />
til Danmarks Miljøundersøgelser, Kalø,<br />
36 sider.<br />
Gjelstrup, P., L. Dyhrberg Bruun, S. Tolsgaard,<br />
T. Munk, K. With Jensen, <strong>2000</strong>: Kultur-<br />
græsnings indflydelse på forekomst af ed-<br />
derkopper, tæger og cikader i ekstensivt<br />
græssede naturområder opstået efter<br />
opgivet agerdyrkning på Mols. – Rapport<br />
til Kulturministeriet. 30 sider.<br />
Hansen, Poul, <strong>1999</strong>: Long-term stability of<br />
song elements in the yellowhammer Em-<br />
beriza citrinella. – Bioacoustics, 9, 281-295.<br />
Hansen, Poul, <strong>1999</strong>: Recent bioacoustic pub-<br />
lications (1997 and earlier). Part I. Inverte-<br />
brates-Birds. – Bioacoustics, 9, 325-350.<br />
Hansen, Poul, <strong>1999</strong>: Recent bioacoustic publi-<br />
cations (1997 and earlier). Part II. Mam-<br />
mals-General. – Bioacoustics, 10, 73-95.<br />
Jensen, Frank, & Viggo Mahler, <strong>2000</strong>: Udvik-<br />
lingen i vandløbenes smådyrsfauna i Ribe<br />
Amt fra 1900 til <strong>1999</strong>. Foreløbig rapport.<br />
– Ribe Amt. 41 sider.<br />
Jensen, Frank, & Viggo Mahler, <strong>2000</strong>: Fauna-<br />
udviklingen i vandløb i Sønderjyllands<br />
Amt 1907-<strong>1999</strong>. Foreløbig rapport. – Søn-<br />
derjyllands Amt. 36 sider.<br />
Jensen, P. M., S. Bové & T. S. Jensen, <strong>1999</strong>:<br />
Seasonal changes of the island effect on<br />
small mammals in small habitat patches. I:<br />
Agrarian landscapes with linear features.<br />
– Danish Forest and Landscape Research<br />
Institute. Proceedings No 3.<br />
Jensen, T. S., <strong>2000</strong>: De små dyr og de alt for<br />
store landskaber. I: P. G. Møller, P. Holm &<br />
L. Rasmussen (red.): Aktører i landskabet.<br />
– Odense University Studies in History<br />
and Social Sciences vol. 232: 225-236.<br />
Jensen, T. S. & P. Ochsner, <strong>1999</strong>: Indigenous<br />
and introduced species of seed chalcids in<br />
Denmark – with a revised key to the Da-<br />
nish species. – Ent. Meddr. 67,2: 47-56.<br />
Kaaber, Svend, <strong>1999</strong>: Nogle bemærkninger<br />
om otte nye færøske sommerfuglearter fra<br />
1997. – Ent. Meddr. 67: 1-12.<br />
Kaaber, Svend, <strong>1999</strong>: Skovblåfuglen Celastri-<br />
na argiolus (L.). En dagsommerfugl under<br />
fortsat udbredelse i Danmark. – Flora og<br />
Fauna 105: 1-8.
Kaaber, S., & S. Andreassen, <strong>1999</strong>: Notes on<br />
Two Migrant Moths from Faroe Islands,<br />
Agrotis segetum (L.) and Noctua orbona<br />
(Hfn.) (Lepidoptera, Noctuidae). – Frods-<br />
kaparrit 47: 159-168.<br />
Klit, Inger, <strong>1999</strong>: The function of song forms<br />
in the lesser whitethroat Sylvia curruca.<br />
– Bioacoustics 10: 31-45.<br />
Luik, A., P. Ochsner & T. S. Jensen, <strong>1999</strong>:<br />
Olfactory responses of seed chalcids Mega-<br />
stigmus pinus and Megastigmus rafni to<br />
host-tree odours and some monoterpenes.<br />
– J. Appl. Ent. 123: 561-567.<br />
Niklasson, Monica, Henning Petersen & E.<br />
Davis Parker, <strong>2000</strong>: Environmental stress<br />
and reproductive mode in Mesaphorura<br />
macrochaeta (Tullbergiinae, Collembola).<br />
– Pedobiologia 44: 476-488.<br />
Petersen, Henning, <strong>2000</strong>: Collembola popu-<br />
lations in an organic crop rotation: Po-<br />
pulation dynamics and metabolism after<br />
conversion from clover-grass ley to spring<br />
barley. – Pedobiologia 44: 502-515.<br />
Petersen, H., & P. Gjelstrup, 1998: Effects of<br />
dimethoate on Collembola. Growth and<br />
Reproduction. Growth and reproduction<br />
of Folsomia fimetaria (L.) and Hypogastrura<br />
assimilis Krausbauer (Collembola) expo-<br />
sed to the insecticide dimethoate. Bekæm-<br />
pelsesmiddel-forskning fra Miljøstyrelsen<br />
48. – Miljøstyrelsen, Miljø- og Energimini-<br />
steriet. København. 139 sider.<br />
Provençal, Philippe, <strong>1999</strong>: Peter Forsskåls<br />
bidrag til arabisk leksikografi. – Fund og<br />
Forskning i Det Kongelige Biblioteks Sam-<br />
linger <strong>1999</strong>: 134-152.<br />
Provençal, Philippe, <strong>1999</strong>: Feltherpetologiske<br />
iagttagelser i Parc National des Cévennes<br />
i Sydfrankrig. – Nordisk Herpetologisk<br />
Forenings Tidskrift nr. 5: 142-146.<br />
Provençal, Philippe, <strong>2000</strong>: Feltherpetologiske<br />
iagttagelser i Parc National des Cévennes<br />
i Sydfrankrig – opfølgning <strong>2000</strong>. – Nor-<br />
disk Herpetologisk Forenings Tidskrift 1,<br />
2001: 31-34.<br />
Provençal, Philippe, <strong>2000</strong>: Koranen, en ge-<br />
nerel introduktion. – Faklen 15: 20-31.<br />
Provençal, Philippe, <strong>2000</strong>: Lavvandsfloraen<br />
og -faunaen ved Strandkjær, Ebeltoft Vig.<br />
– Flora og Fauna 106, 3-4: 101-108.<br />
Provençal, Philippe, <strong>2000</strong>: The birds named<br />
kurkî and ghirnîk in classical Arabic and<br />
their philological description and zoolo-<br />
gical identification – a case study in the<br />
processing of ancient scientific knowledge<br />
in classic Arabic literature. – Acta Orienta-<br />
lia 61: 7-22.<br />
Provençal, Philippe, A. Aarab & M. Idaomar,<br />
<strong>2000</strong>: Eco-ethological data according to<br />
Jâhiz through his work KitÂb al-Ha-<br />
yawÂn (The Book of Animals). – Arabica<br />
47: 278-286.<br />
Rehfeldt, Nina, <strong>1999</strong>. Vegetation succession<br />
after temporary cultivation of a Danish<br />
heathland site. – Natura Jutlandica, Oc-<br />
casional papers No. 1. Natural History<br />
<strong>Museum</strong>, Aarhus, Denmark. 132 sider.<br />
Schmidt, N. & T. S. Jensen, <strong>1999</strong>: Home range<br />
and habitat choice of the collared lem-<br />
ming, Dicrostonyx groenlandicus. I: M. Ra-<br />
sch (ed): Zackenberg Ecological Research<br />
Operations. – Fourth Annual Report, Da-<br />
nish Polar Center, side 51-53.<br />
Schmidt, N. & T. S. Jensen, <strong>1999</strong>: The collared<br />
lemming in Northeast Greenland: Sum-<br />
mer home range and mobility. – Apode-<br />
mus Newsletter 6: 6-7.<br />
Tolsgaard, Søren, <strong>2000</strong>: Dansk fund af den<br />
trehornede skarnbasse (Typhaeus typhaeus).<br />
– Flora og Fauna 106, nr. 1: 23-28.<br />
Tolsgaard, Søren, <strong>2000</strong>: Tæger. I: T. Hvid<br />
(red): Rødlistede insekter i det åbne land.<br />
– Storstrøms Amt.<br />
Populærvidenskabelige artikler<br />
Baagøe, H. J., & T. S. Jensen, <strong>2000</strong>: Projekt<br />
Dansk Pattedyratlas er nu i gang. – Dyr i<br />
natur og museum nr. 2.<br />
Hansen, Poul, <strong>1999</strong>: Faderværdigheden. – Ka-<br />
skelot ps, 1/99: 21-28.<br />
Hansen, Poul, <strong>1999</strong>: Stæren. – Natur og Mu-<br />
seum, 38. årg. nr. 1. 36 sider.<br />
Hansen, Poul, <strong>1999</strong>: Fuglebestandenes arbejd-<br />
somme vogter. (Nekrolog over Anders<br />
Holm Joensen). – Dansk <strong>Naturhistorisk</strong><br />
Forening, Årsskrift nr. 9, 1997/98: 69-73.<br />
Hansen, Poul, <strong>1999</strong>: Symmetri og magevalg.<br />
– Kaskelot ps 3/99: 27-34.<br />
Hansen, Poul, <strong>1999</strong>: Datter eller søn - hvad er<br />
bedst? – Kaskelot ps 4/99: 23-29.<br />
Jensen, Frank, <strong>1999</strong>: Anders Holm Joensen<br />
(6.5. 1940 - 15.5. 1998). Nekrolog. – Aarhus<br />
Universitet <strong>Årsberetning</strong> 1998.<br />
Jensen, Frank, <strong>1999</strong>: Fluefiskerens Håndbog.<br />
Ørreds og stallings byttedyr og hvordan<br />
man imiterer dem. Oversat og bearbejdet<br />
efter Malcom Greenhalgh og Denys Oven-<br />
den: The complete flyfisher’s handbook.<br />
– Gyldendal. København. 288 sider.<br />
Jensen, Frank, <strong>1999</strong>: Kystens fisk og byttedyr,<br />
side 10-14, Havets fisk og byttedyr, side<br />
80-84, Søens fisk og byttedyr, side 124-<br />
128, Åens fisk og byttedyr, side 216-221,<br />
Fiskens biologi, side 350-374. I: Mogens<br />
Espersen (red.): Gyldendals Lystfisker-<br />
håndbog. – Gyldendal. København.<br />
Jensen, Frank, <strong>2000</strong>: Anders Holm Joensen 6.<br />
maj 1940 - 15. maj 1998. Nekrolog. – Flora<br />
og Fauna 106, nr. 49: 49-52.<br />
31
32<br />
Jensen, Ida Marie, <strong>1999</strong>: Natur- og miljøklub<br />
for børnefamilier. – Naturvejleder Nyt nr.<br />
2, side 32.<br />
Jensen, Ida Marie, <strong>1999</strong>: Udstilling om natur-<br />
vejledning i Danmark. – Naturvejleder<br />
Nyt nr. 4, side 49.<br />
Jensen, Ida Marie, <strong>2000</strong>: På jagt – eller hva’.<br />
– Naturvejleder Nyt nr. 1, side 40.<br />
Jensen, Ida Marie, <strong>2000</strong>: Et lille postkort til<br />
Naturvejleder Nyt. – Naturvejleder Nyt<br />
nr. 3, side 27.<br />
Jensen, Thomas Secher, <strong>1999</strong>: Kapitler vedr.<br />
gnavere i Den Danske Encyklopædi, bind<br />
13-16. – Danmarks Nationalleksikon.<br />
Jensen, Thomas Secher, <strong>1999</strong>: Anmeldelse<br />
af Poul Hald Mortensen (red.), 1998:<br />
Vejlernes natur. Status over reservatets<br />
mangfoldighed. – Flora og Fauna 105, nr.<br />
1, side 14.<br />
Jensen, Thomas Secher, <strong>2000</strong>: Kapitler vedr.<br />
gnavere i Den danske Encyklopædi, bind<br />
17-19. – Danmarks Nationalleksikon.<br />
Kaaber, Svend, <strong>1999</strong>: Harald M. Thamdrup<br />
(17.5. 1908 - 13.11. 1998). – Aarhus Univer-<br />
sitet <strong>Årsberetning</strong> 1998: 753-754.<br />
Kaaber, Svend, <strong>2000</strong>: Nekrolog over Harald<br />
M. Thamdrup (1908-1998). – Flora og<br />
Fauna 106: 13-14.<br />
Provençal, Philippe, <strong>1999</strong>: Den arabiske vin-<br />
digtning. – Sfinx nr. 3: 124-128.<br />
Provençal, Philippe, <strong>1999</strong>: Anmeldelse af<br />
Johannes Pedersen og Svend Sønderga-<br />
ard: Islamisk Mystik. Forlaget Spektrum.<br />
– Sfinx nr. 4, tillægget.<br />
Rasmussen, Casper, <strong>1999</strong>: Fup og fakta om<br />
arsenik. – Meddelelser Dansk Zoologisk<br />
Konservatorforening, 21. årg. nr. 34: 33-36.<br />
Rasmussen, Casper, <strong>1999</strong>: Undersøgelse af<br />
arsenikindholdet i fjer fra konserverede<br />
fugle. – Meddelelser Dansk Zoologisk<br />
Konservatorforening, 21. årg. nr. 34: 37-40.<br />
Rehfeldt, Nina, <strong>1999</strong>: Det dyrkede land. De<br />
danske landskabers naturhistorie. – Natur<br />
og <strong>Museum</strong>, 38. årg. nr. 2. 36 sider.<br />
Sell, Henrik, <strong>1999</strong>: Dyr i byen. 12 artikler i<br />
Morgenavisen Jyllands-Posten 11. januar<br />
– 15. november.<br />
Skytte, Toke, <strong>1999</strong>: Husets skadedyr og<br />
svampe. – Natur og <strong>Museum</strong>, 38. årg. nr.<br />
3. 36 sider.<br />
Publikationer af eksterne forskere<br />
Asserbo, Ole, <strong>1999</strong>: På sporet af den danske<br />
malle. – Carp Hunters 15: 16-18.<br />
Balsby, T. J. S., <strong>2000</strong>: The function of song in<br />
whitethroats Sylvia communis. – Bioacous-<br />
tics, 11: 17-30.<br />
Balsby, T. J. S., <strong>2000</strong>: Song activity and variabi-<br />
lity in relation to male quality and female<br />
choice in whitethroats Sylvia communis.<br />
– Journal of Avian Biology, 31: 56-62.<br />
Buttenschøn, R. M., <strong>1999</strong>: Koen som natur-<br />
plejer. – Videnblad Park og Landskab nr.<br />
6.1-5. Forskningscentret for Skov & Land-<br />
skab, Hørsholm, 2 sider.<br />
Buttenschøn, R. M. & J. Buttenschøn, <strong>1999</strong>:<br />
Longterm effects of grazing by cattle, hor-<br />
ses and sheep on heathland-, permanent<br />
grassland- and woodland-ecosystems in<br />
Denmark. – Natur- und Kulturlandschaft,<br />
Band 3. Höxter/Jena. Side 260-263.<br />
Buttenschøn, R. M. & K. F. Egefjord, <strong>1999</strong>:<br />
Græsning på naturarealer i vinterhalvåret.<br />
– Videnblad Park og Landskab nr. 6.0-13.<br />
Forskningscentret for Skov & Landskab,<br />
Hørsholm. 2 sider.<br />
Buttenschøn, R. M., <strong>2000</strong>: Engplantesamfund<br />
kan retableres ved græsning. – Videnblad<br />
Park og Landskab nr. 6.2-11. Forsknings-<br />
centret for Skov & Landskab, Hørsholm.<br />
Buttenschøn, R. M. & J. Buttenschøn, <strong>2000</strong>a:<br />
Retablering af ferske plantesamfund ved<br />
ekstensiv græsning belyst ved eksempler<br />
fra Mols Bjerge. – Flora og Fauna, 106, nr.<br />
3-4: 63-78.<br />
Buttenschøn, R. M. & J. Buttenschøn, <strong>2000</strong>b:<br />
Woodland development on open pastu-<br />
reland under grazing management. Procee-<br />
dings. – Natur- und Kulturlandschaft,<br />
April <strong>2000</strong>, Band 4. Höxter/Jena (in press).<br />
Buttenschøn, R. M., <strong>2000</strong>: Long-term effects<br />
of husbandry grazing on heathland-, per-<br />
manent grass- and woodland ecosystems<br />
in Denmark. In proceedings from Ungu-<br />
late Research Group <strong>2000</strong> meeting, Ford<br />
Castle, Northumberland, UK, 30 May – 2<br />
June (in press).<br />
Hester, A., L. Ednius, R. M. Buttenschøn, L.<br />
Kuiters, <strong>2000</strong>: Interactions between forests<br />
and herbivores: the role of controlled gra-<br />
zing experiments. – Forestry 73, 4: 371-381.<br />
Jørum, Palle, <strong>1999</strong>: En population af strand-<br />
pupperøver Calosoma maderae (Fabricius,<br />
1775) i det nordlige Jylland. – Ent. Meddr.<br />
67, 2: 39-46.
Ph.d.- og specialestuderende Sune Ankjær Madsen<br />
Klaus Nordvig Andersen<br />
Småpattedyrfauanen i energipilafgrøder.<br />
Specialestudium ved Afdeling for Zoologi,<br />
Biologisk Institut, Aarhus Universitet, og<br />
Danmarks Miljøundersøgelser, Kalø. Vej-<br />
ledere: Thomas Secher Jensen og Jens Red-<br />
dersen. Afsluttet <strong>2000</strong>.<br />
Lykke Jager Andersen<br />
Interaktioner mellem rovmider og collembo-<br />
ler. Specialestudium ved Afdeling for Zoo-<br />
logi, Biologisk Institut, Aarhus Universitet.<br />
Vejledere: Søren Toft, Aarhus Universitet,<br />
Jørgen Aa. Axelsen, Danmarks Miljøunders-<br />
øgelser, Silkeborg, og Peter Gjelstrup.<br />
Thorsten J. S. Balsby<br />
Funktion af sang- og kaldtyper hos torn-<br />
sanger Sylvia communis. Ph.d.-studium ved<br />
Zoologisk Institut, Københavns Universitet.<br />
Specialevejleder: Torben Dabelsteen. Af-<br />
sluttes 2001.<br />
Peter Rostgaard Christensen<br />
Kulturgræsnings indflydelse på biodiversi-<br />
teten af insekter og andre leddyr i et fredet<br />
område på Mols. Se side 25.<br />
Sanne Bové Christensen<br />
Småpattedyr i agerlandets småbiotoper. Spe-<br />
cialestudium ved Afdeling for Zoologi, Bio-<br />
logisk Institut, Aarhus Universitet. Vejleder:<br />
Thomas Secher Jensen. Afsluttet <strong>1999</strong>.<br />
Jacob Damborg<br />
Populationsstruktur, habitatsudnyttelse og<br />
habitatskvalitet hos violetrandet ildfugl (Ly-<br />
caena hippothoe). Se side 26.<br />
Mark C. Goldsmith<br />
Udrugningsbetingelsernes betydning for<br />
markfirbenæg. Specialestudium ved Afdeling<br />
for Zoofysiologi, Biologisk Institut, Aarhus<br />
Universitet. Vejleder: Jens Peter Lomholt.<br />
Afsluttes 2001.<br />
Morten D. D. Hansen<br />
Admiralens trækforhold. Specialestudium<br />
ved Afdeling for Zoologi, Biologisk Institut,<br />
Aarhus Universitet. Vejleder: Thomas Secher<br />
Jensen. Afsluttet <strong>1999</strong>.<br />
Helene Bracht Jørgensen<br />
Samspil mellem collemboler og mikrosvampe.<br />
Ph.d.-studium ved Lunds Universitet. Vej-<br />
ledere: Katarina Hedlund, Lunds Universitet,<br />
Jørgen Aa. Axelsen, Danmarks Miljøunder-<br />
søgelser, Silkeborg, Susanne Elmholt, Dan-<br />
marks JordbrugsForskning, Foulum, og Hen-<br />
ning Petersen.<br />
Mette Keseler<br />
Nordmarkmus i fragmenterede skovhabita-<br />
ter. Specialestudium ved Afdeling for Zo-<br />
ologi, Biologisk Institut, Aarhus Universitet,<br />
og Danmarks Miljøundersøgelser, Kalø.<br />
Vejledere: Thomas Secher Jensen og Aksel Bo<br />
Madsen. Afsluttet <strong>1999</strong>.<br />
Fødesammensætning og fouragering hos<br />
grævling i Danmark. Specialestudium ved<br />
Afdeling for Zoologi, Biologisk Institut,<br />
Aarhus Universitet, og Danmarks Miljøunder-<br />
søgelser, Kalø. Vejledere: Thomas Secher Jen-<br />
sen og Aksel Bo Madsen. Afsluttet <strong>2000</strong>.<br />
Carsten Monsrud<br />
Feltstudie af skråstregbredpande (Thymelicus<br />
sylvestris) på forskellige græssede og ugræs-<br />
sede områder. Se side 25. Vejleder: Thomas<br />
Secher Jensen. Afsluttet <strong>2000</strong>.<br />
Keld Mortensen<br />
Fordelingen af kvægmyg i norske myrafløb<br />
og taxonomi (cladistik) inden for kvægmyg-<br />
geslægten Metacnephia. Specialestudium<br />
ved Afdeling for Zoologi, Biologisk Institut,<br />
Aarhus Universitet. Vejledere: Peter Funch og<br />
Frank Jensen. Afsluttes 2001.<br />
Peter Petersen<br />
Kvægmyggefaunaen i Giber Å nedstrøms<br />
Vilhelmsborg slotssø samt mikrofordeling<br />
af makroinvertebrater og longitudinale æn-<br />
dringer i benthiske invertebratsamfund i et<br />
søafløb (Knud Å nedstrøms Ravn Sø). Spe-<br />
cialestudium ved Afdeling for Zoologi, Bio-<br />
logisk Institut, Aarhus Universitet. Vejledere:<br />
Mogens Gissel og Frank Jensen. Afsluttet 10.<br />
april <strong>1999</strong>.<br />
Martin Rungø<br />
Mobilitetsundersøgelser på Mellicta athaci<br />
samt kunstigt udsatte nektarkilders indfly-<br />
delse på spredningen. Specialestudium ved<br />
Biologisk Institut, Aarhus Universitet. Vejle-<br />
dere: Jens Mogens Olesen og Thomas Secher<br />
Jensen. Afsluttes 2002.<br />
33
34<br />
Niels Martin Schmidt<br />
Habitatvalg hos halsbåndlemming i høj-<br />
arktisk Nordøstgrønland. Specialestudium<br />
ved Afdeling for Zoologi, Biologisk Institut,<br />
Aarhus Universitet. Vejleder: Thomas Secher<br />
Jensen. Afsluttet <strong>2000</strong>.<br />
Finn Simoni<br />
Sangudvikling hos gulspurv. Speciale-<br />
studium ved Afdeling for Zoologi, Biologisk<br />
Institut, Aarhus Universitet. Vejledere: Poul<br />
Hansen og Fritz Vollrath. Afsluttes 2001.<br />
Bo Christian Sørensen<br />
Frøpredation på gyvel. Specialestudium<br />
ved Afdeling for Zoologi, Biologisk Institut,<br />
Aarhus Universitet. Vejleder: Thomas Secher<br />
Jensen.<br />
Rikke Wedfeldt<br />
Habitatkvalitetens betydning for fitness hos<br />
Microtus agrestis. Specialestudium ved Af-<br />
deling for Zoologi, Biologisk Institut, Aarhus<br />
Universitet. Vejleder: Thomas Secher Jensen.<br />
Afsluttes 2001.<br />
Andre aktiviteter <strong>1999</strong>-<strong>2000</strong><br />
Foredrag, undervisning, ekskursioner<br />
m.v.<br />
Theis Andersen<br />
Undervisning i udstillingsteknik for stude-<br />
rende på Konservatorskolen, København,<br />
10.-15. april, 15.-16. maj og 22.-23. maj <strong>2000</strong>.<br />
Peter Gjelstrup<br />
Foredraget Rav og natur – rav og menneske,<br />
Folkeuniversitetet på Lemvig <strong>Museum</strong> 4.<br />
november <strong>1999</strong>.<br />
Poul Hansen<br />
Foredraget Messiaen og fuglesangen, Skt.<br />
Markus kirke, Århus, 12. januar, Risskov<br />
Sognegård 10. februar, Hørning kirke 4.<br />
maj, Skjern-Egvad Musikforening 9. maj<br />
<strong>1999</strong>, Smidstrup menighed 23. november<br />
<strong>2000</strong>.<br />
Foredraget Hvorfor synger fuglene? FOF<br />
Horsens 23. september, 6. og 28. oktober<br />
<strong>1999</strong>.<br />
Fuglestemme-ekskursion for Hover kirke 9.<br />
maj, Jydsk Forening for Naturvidenskab<br />
13. maj <strong>1999</strong>, Søvind skole 27. maj, Hover<br />
menighed 4. juni <strong>2000</strong>.<br />
Foredraget Hvorfor synger fuglene? Kloster-<br />
kirken, Horsens, 4. januar <strong>2000</strong>, Hornstrup<br />
kirke, 24. januar, Torsted kirke 25. januar,<br />
Egtved kirkehus 22. oktober <strong>2000</strong>.<br />
Tilbudstimer for studerende ved Aarhus Uni-<br />
versitet 13. marts <strong>2000</strong>.<br />
Foredraget Fugletræk og trækfugle, Kolt Æl-<br />
drehøjskole 12. oktober <strong>2000</strong>.<br />
Fugle- og menneskestemmer, Y’s Men Club,<br />
Vejle, 3. april, Bjedstrup skole 31. oktober<br />
<strong>2000</strong>.<br />
Formand for bedømmelsesudvalg vedrø-<br />
rende ph.d.-afhandling, Københavns Uni-<br />
versitet med forsvar 5. maj <strong>2000</strong>.<br />
I <strong>1999</strong> censor ved en specialeeksamen ved<br />
Aarhus Universitet.<br />
Referee på i alt seks afhandlinger i Animal<br />
Behaviour.<br />
Tine Sussi Hansen<br />
Foredraget Småpattedyr i landskabet og<br />
brugen af almindelig markmus som fauna-<br />
model ved Dansk Mammalogisk Forenings<br />
årsmøde, Rønde, 19.-20. november <strong>1999</strong>.<br />
Bjørn Jakobsen<br />
Foredrag for studerende fra Silkeborg Semi-<br />
narium 17. marts <strong>1999</strong>.<br />
Rundvisninger for elever fra Konserva-<br />
torskolen 23. marts og for to hold nye<br />
biologistuderende 1. september <strong>1999</strong>.<br />
Foredrag for elever og lærere fra Forældre-<br />
skolen 30. marts <strong>2000</strong> og for fem hold nye<br />
biologistuderende 6. og 8. september <strong>2000</strong>.<br />
Frank Jensen<br />
Undervisning på kurset “Biologisk vand-<br />
løbsbedømmelse” for amtsbiologer 26.<br />
maj <strong>1999</strong> og 13. september <strong>2000</strong>, Fersk-<br />
vandscentret, Silkeborg.<br />
Foredrag om iberisk skovsnegl på temadagen<br />
Pesticidfri Dag – miljøvenlig pleje 25. no-<br />
vember <strong>1999</strong> for park- og vejfolk på Fersk-<br />
vandscentret, Silkeborg.<br />
Forelæsning om kvægmyg, Aarhus Univer-<br />
sitet 15. marts <strong>1999</strong>.<br />
Ekskursionsleder på en tur til Gudenåen ved<br />
Klostermølle for Jydsk Forening for Na-<br />
turvidenskab 5. juni <strong>1999</strong>.
Indlægget “Visioner for fiskeriet i Gudenåen”<br />
på konferencen “Gudenåen, fiskene og<br />
fremtiden”, 23. september <strong>2000</strong> på Aqua,<br />
Silkeborg.<br />
Foredrag for <strong>Museum</strong>sprojektet om, hvad et<br />
naturhistorisk museum er, for 14 langtids-<br />
ledige 17. oktober <strong>2000</strong>.<br />
Faglig konsulent på oversættelsen af Ted Hai-<br />
nes: Walking with Dinosaurs, som udkom<br />
på dansk på Gads Forlag i <strong>2000</strong>.<br />
Foredrag om dinosaurer 18. november på<br />
Bogforum, København.<br />
Leder af ekskursion med 26 deltagere til<br />
Giber Å for Jydsk Forening for Naturvi-<br />
denskab 19. november.<br />
Undervisning i zoologi for 1.-dels-studerende<br />
på Aarhus Universitet efterår <strong>2000</strong>.<br />
Ida Marie Jensen<br />
Censor ved afsluttende eksamen i naturfag:<br />
Peter Sabroe Seminariet, Århus, 6. januar og<br />
23. februar <strong>1999</strong> samt 14.-15. juni <strong>2000</strong>.<br />
Viborg Pædagogseminarium 8. og 17. juni<br />
<strong>1999</strong>.<br />
Ranum Seminarium 10.-11. januar <strong>2000</strong>.<br />
Skipper Clement Seminariet, Aalborg, 29.-30.<br />
maj <strong>2000</strong>.<br />
Jydsk Pædagog-Seminarium 30. oktober<br />
<strong>2000</strong>.<br />
Foredraget Snapseurter før og nu, Egmont<br />
Højskole i Hou 28. juli <strong>1999</strong>.<br />
Thomas Secher Jensen<br />
Indlæg på konferencen “Aktører i land-<br />
skabet” afholdt af forskningscentret For-<br />
anderlige Landskaber 1.-2. marts <strong>1999</strong> i<br />
Esbjerg.<br />
Foredraget Field voles don’t like cows<br />
– Microtus agrestis change home range in<br />
response to cattle grazing ved Third Euro-<br />
pean Congress of Mammalogy, Jyväskylä,<br />
Finland, 29. maj- 2. juni <strong>1999</strong>. Deltog i<br />
ekskursion til Kilpisjärvi Research Station,<br />
Finsk Lapland, 3-6. juni <strong>1999</strong>.<br />
Foredrag for naturvejledere, Trente Mølle 19.<br />
august <strong>1999</strong>.<br />
Foredraget Almindelig markmus kan ikke li’<br />
køer – home range skift i relation til græs-<br />
ning samt posterrepræsentation (sammen<br />
med Tine Sussi Hansen og Niels Martin<br />
Schmidt) ved Dansk Mammalogisk For-<br />
enings årsmøde, Rønde, 19.-20. november<br />
<strong>1999</strong>.<br />
Specialevejledning og eksamination af bio-<br />
logistuderende ved Aarhus Universitet<br />
<strong>1999</strong>.<br />
Ekstern bedømmer af cand. scient. Peter<br />
Aastrups ph.d.- afhandling, Københavns<br />
Universitet <strong>1999</strong>.<br />
Intern bedømmer ved cand. scient. Michael<br />
Carlsens ph.d.- afhandling, Aarhus Uni-<br />
versitet <strong>1999</strong>.<br />
<strong>1999</strong>-<strong>2000</strong>: Censor ved biologispecialer, Kø-<br />
benhavns Universitet, og ved Biologisk<br />
Projektarbejde, Aarhus Universitet.<br />
Deltog 4. marts <strong>2000</strong> i Arktisk forskermøde<br />
på Københavns Universitet med poster<br />
(sammen med Niels Martin Schmidt):<br />
Summer home range of the collared lem-<br />
ming in NE Greenland.<br />
Forelæsninger:<br />
Interesseorganisationer og deres indflydelse<br />
på beslutningsprocesserne. Kursus i<br />
Vildtforvaltning, efterår <strong>1999</strong> og <strong>2000</strong>.<br />
Terrestriske dyresamfund. Terrestriske in-<br />
sekters fouragering. Kursus i Zoologi<br />
efterår <strong>2000</strong>.<br />
Thomas Secher Jensen, Rita Buttenschøn,<br />
Henning Petersen og Peter Gjelstrup<br />
Seminar “Natur og miljø i det åbne land.<br />
Driftsformens og dyrkningsbetingelsernes<br />
betydning i et tidsmæssigt perspektiv” i<br />
tilknytning til projektet “Husdyrgræsnings<br />
langtidseffekt på hede-, overdrevs- og<br />
skovøkosystemer”, Vildtforvaltningssko-<br />
len, Kalø, 2. november <strong>1999</strong>. Projektets<br />
foreløbige resultater blev præsenteret af<br />
Rita Merete Buttenschøn og Thomas Se-<br />
cher Jensen.<br />
35
36<br />
Jan Gruwier Larsen<br />
Undervisning på formidlingskurser for bio-<br />
logistuderende ved Aarhus Universitet i<br />
januar og november <strong>2000</strong>.<br />
Leder af to offentlige ekskursioner angående<br />
Djurslands geologi 7. og 14. oktober <strong>2000</strong>.<br />
Rundvisninger i udstillingerne Fabeldyr og<br />
Landet Bag Isen.<br />
Grethe Leth-Espensen<br />
Tretten rundvisninger i museets atelier for<br />
bl.a. børnehave- og skolebørn, for kon-<br />
servatorelever 23. marts og for personale<br />
fra Århus Kommunale Skolevæsen 4. juni<br />
<strong>1999</strong>. Rundvisning af tre hold nye biolo-<br />
gistuderende 6. september <strong>2000</strong>. Deltog<br />
desuden i falkeøje-arrangementet “Kon-<br />
servator for en dag” (se side 7).<br />
Henning Petersen<br />
Foredrag og laboratorieøvelse, Mesofauna,<br />
ved ph.d-kurset Dynamics of organic<br />
matter in soil, Afdeling for Terrestrisk<br />
Økologi, Zoologisk Institut, Københavns<br />
Universitet, på Brorfelde Feltstation 4. juni<br />
<strong>1999</strong>.<br />
Foredrag om forskning på Molslaboratoriet<br />
for Forskningscentret for Skov & Land-<br />
skab 3. september <strong>1999</strong>.<br />
Foredrag om collembol-populationer og<br />
kvælstof-omsætning i økologisk landbrug<br />
ved medarbejderseminar 15. november<br />
<strong>1999</strong> på museet.<br />
Foredrag om forskning ved Molslaboratoriet<br />
for Miljølærekursus 2. februar <strong>2000</strong>.<br />
Forelæsning og laboratorieøvelse om jord-<br />
bundsbiologi ved Roskilde Universi-<br />
tetscenter 8. marts <strong>2000</strong>.<br />
Foredrag om forskning ved Molslaboratoriet<br />
ved Fourth Symposium on Enchytraeidae<br />
afholdt på Molslaboratoriet 2.-4. juni <strong>2000</strong>.<br />
XIII International Colloquium on Soil Zoo-<br />
logy, Ceské Budejovice, Tjekkiet, 14.-18.<br />
august <strong>2000</strong> med poster: “Effects of non-<br />
inverting deep tillage vs. conventional<br />
ploughing on collembolan communities in<br />
an organic wheat field”.<br />
International Colloquium on Apterygota,<br />
Ceské Budejovice, Tjekkiet, 21.-24. august<br />
<strong>2000</strong> med foredraget “Delayed effects and<br />
recovery of populations of Folsomia fime-<br />
taria (L.) (Collembola:Isotomidae) after<br />
spraying with an insecticide” og “General<br />
aspects of collembolan ecology at the turn<br />
of the millenium”.<br />
Kirsten Petersen<br />
To foredrag om dinosaurer på Herning Cen-<br />
tralbibliotek 19. oktober <strong>1999</strong>.<br />
Philippe Provençal<br />
Forelæsning om biblioteket i Aleksandria og<br />
om arabisk naturvidenskab generelt for<br />
Folkeuniversitetet i Ringkøbing 19. januar<br />
<strong>1999</strong>.<br />
Foredraget Al-Andalus - det arabiske Spa-<br />
nien, Herning Andelsboligforening 6.<br />
august <strong>1999</strong>. Foredrag med arabisk tolk,<br />
da en stor del af tilhørerskaren var ind-<br />
vandrere med arabisk baggrund.<br />
Arabisk medicin – Forbindelsen Grækenland,<br />
Rom, over den arabiske verden og tilbage til<br />
Europa, Steno Museet 22. september <strong>1999</strong>.<br />
Carsten Niebuhr Collokvium i Eutin, Tysk-<br />
land, 7.-9. oktober <strong>1999</strong> med indlægget<br />
The cultural significance of the results<br />
in Natural History made by the Arabic<br />
Travel 1761-1767 – Peter Forsskål’s contri-<br />
bution to Arabic lexicography.<br />
Undervisning i arabisk kaligrafi, især med<br />
henblik på dyrefremstillinger, Middelfart<br />
Gymnasium 26. oktober <strong>1999</strong>.<br />
Fire forelæsninger om Den Arabiske Rejse<br />
1761-67 for Folkeuniversitetet i Århus<br />
marts <strong>2000</strong>.<br />
Henrik Sell<br />
Afholdt kurser for lærere på Molslaboratoriet<br />
19. januar og i Velling Skov den 28. juni<br />
<strong>2000</strong>.<br />
Censor ved biologispeciale på Odense Uni-<br />
versitet 28. juli <strong>2000</strong>.<br />
Toke Skytte<br />
Rundvisning og bestemmelse af sten for<br />
elever fra Grønløkkeskolen, Tranbjerg, 26.<br />
januar <strong>1999</strong>.<br />
Foredrag om iberisk skovsnegl Arion lusita-<br />
nicus for <strong>Naturhistorisk</strong> Forening for<br />
Horsens og Omegn 23. februar <strong>1999</strong>, på<br />
Lindknud Sognegård 7. september <strong>2000</strong>.<br />
Rundvisning og foredrag om geologi for 15<br />
elever fra VUC Thy-Mors 11. marts <strong>1999</strong>.<br />
Rundvisning og foredrag for elever og lærere<br />
fra konservatorskolens naturhistoriske<br />
linie 23. marts <strong>1999</strong>.<br />
Leder af invertebratkursus for elever på Kon-<br />
servatorskolens naturhistoriske linie 25.-<br />
29. maj <strong>1999</strong> på Molslaboratoriet.<br />
Rundvisning af nye biologistuderende 6.-7.<br />
september <strong>2000</strong>.<br />
Laboratorieøvelser for biologistuderende på<br />
Aarhus Universitet i uge 38 og 39, <strong>2000</strong>.
Deltagelse i kurser, seminarer og<br />
kongresser m.v.<br />
Lillian Bohsen<br />
AMU-kurset “Konfliktafværgelse/<br />
kundeservice” 23.-27. oktober <strong>2000</strong>.<br />
Kurset “bibliotek.dk” på Statsbiblioteket 6.<br />
december <strong>2000</strong>.<br />
Flemming Ejlersen<br />
GIS-seminaret Foranderlige Landskaber,<br />
Odense, 18. maj <strong>1999</strong>.<br />
MapInfo-kursus, Gl. Rye, 15. juni <strong>1999</strong>.<br />
Access-kursus, Hornslet VUC, 8. og 22. sep-<br />
tember <strong>1999</strong>.<br />
Peter Gjelstrup<br />
CANACO-kursus 24.-25. januar <strong>2000</strong>.<br />
MapInfo-kursus 13.-14. juni <strong>2000</strong>.<br />
Birthe Jacobsen<br />
Invertebratkursus 25.-29. maj <strong>1999</strong> på Molsla-<br />
boratoriet.<br />
Bjørn Jakobsen<br />
Kursus i farver, pigmenter og malerteknikker<br />
ved billedkunstneren og farvekemikeren Ole<br />
Ingolf Jensen på museet 19.-21. april <strong>1999</strong>.<br />
Sikkerhedskursus (APV) 22.-24. maj og 15.-<br />
16. juni <strong>2000</strong>.<br />
Kurset Hårtransplantation på dyr 4. sep-<br />
tember <strong>2000</strong> på Zoologisk <strong>Museum</strong>, Kø-<br />
benhavn.<br />
Frank Jensen<br />
Deltog i et middelalder-marked 17-19. sep-<br />
tember <strong>1999</strong> på Bispetorv i Århus med<br />
reklame for museets svampeudstilling.<br />
Markedet var arrangeret af Foreningen<br />
Århus Arrangementer.<br />
Seminaret “Phylogeography and postglacial<br />
recolonisation routes of freshwater fishes<br />
in Northern Europe”, Afdeling for Ge-<br />
netik og Økologi, Biologisk Institut, Aar-<br />
hus Universitet, 5. december <strong>2000</strong>.<br />
EDB-kursus på Molslaboratoriet 13.-14. juni<br />
<strong>2000</strong>.<br />
Repræsentant for museet i arbejdsgruppen<br />
under Kulturministeriets Forsknings-<br />
udvalg i forbindelse med udarbejdelsen af<br />
“Kulturens Forskning 2001-2004”.<br />
Ida Marie Jensen<br />
Formidlermøde i Dansk Kulturhistorisk Mu-<br />
seumsforening på Fuglsøcentret 18. marts<br />
<strong>1999</strong>.<br />
Kurset Jagt og jægere, arrangeret af Vildtfor-<br />
valtningsskolen, Kalø, og Naturvejlederf-<br />
oreningen i Danmark ved naturvejlederen<br />
fra Danmarks Jægerforbund 24.-25. no-<br />
vember <strong>1999</strong>.<br />
Kursus om folkeskolernes brug af naturfor-<br />
midling, arrangeret af Naturvejlederf-<br />
oreningen i Danmark på Myrthuegård<br />
ved Esbjerg 22.-24. marts <strong>2000</strong>.<br />
Thomas Secher Jensen<br />
Formidlermøde i Dansk Kulturhistorisk Mu-<br />
seumsforening på Fuglsøcentret 17.-19.<br />
marts <strong>1999</strong>.<br />
Ekskursion 12.-28. juni <strong>2000</strong> til Vestgrønland<br />
fra Narssarsuaq til Disko med indsamling<br />
af planter, dyr og sten til Grønlands-<br />
udstillingen samt besøg på Julianehåb<br />
<strong>Museum</strong>, Grønlands Nationale <strong>Museum</strong><br />
og Arkiv, Arktisk Station, Disko, og Grøn-<br />
lands Naturinstitut.<br />
Modtog delegation fra Queen Sirikit Botani-<br />
cal Garden, Thailand, 4. juli <strong>2000</strong>.<br />
Rundrejse i Estland 9.-13. august <strong>2000</strong> med<br />
besøg på Tartu Universitet, Tartu Zo-<br />
ologiske <strong>Museum</strong>, det estiske naturhi-<br />
storiske museum i Tallinn samt museet i<br />
Matsalu Naturreservat.<br />
Modtog 9. december <strong>2000</strong> delegation fra<br />
Wigierski Park Narodowy, Polen.<br />
37
38<br />
Jan Gruwier Larsen<br />
Arktisk forskermøde på August Krogh Insti-<br />
tuttet, København, 4. marts <strong>2000</strong>.<br />
Formidlermøde i Dansk Kulturhistorisk Mu-<br />
seumsforening på Fuglsøcentret 16.-17.<br />
marts <strong>2000</strong>.<br />
Research og indsamlingsrejse i Grønland 7.-<br />
21. august <strong>2000</strong>.<br />
Grethe Leth-Espensen<br />
Kursus i farver, pigmenter og malerteknikker<br />
ved billedkunstneren og farvekemikeren<br />
Ole Ingolf Jensen på museet 19.-21. april<br />
<strong>1999</strong>.<br />
Invertebratkursus 25.-29. maj <strong>1999</strong> på Molsla-<br />
boratoriet.<br />
Fagligt kursus, Gift i samlingerne, om<br />
arbejdssikkerhed ved Dansk Konserve-<br />
ringspersonales fællesudvalg 2. juni <strong>1999</strong><br />
i Århus.<br />
Kursus i maleri i stort format ved Ole<br />
Lindqvist, Århus Kunstakademi, 13.-16.<br />
juni <strong>2000</strong>.<br />
Henning Petersen, Peter Gjelstrup, Anni<br />
Kjeldsen og Anna Birgitte Raghner<br />
Seminarer vedrørende jordbearbejdningsp-<br />
rojektet under Forskningscenter for<br />
Økologisk Jordbrug (Projekt IV.3) på<br />
Molslaboratoriet 24.-25. februar <strong>1999</strong> og<br />
20.-21. marts <strong>2000</strong>. Foredrag ved Henning<br />
Petersen: Foreløbige resultater for col-<br />
lemboler.<br />
Henning Petersen<br />
CANOCO-kursus 24.-25. januar <strong>2000</strong>.<br />
MapInfo-kursus 13.-14. juni <strong>2000</strong>.<br />
Fourth Symposium on Enchytraeidae, 2. juni<br />
<strong>2000</strong>.<br />
Møde om Skjern Å-forskningsprojekt, Bunds-<br />
bæk Møllegård, 11. oktober <strong>2000</strong>.<br />
Henrik Sell<br />
Formidlermøde i Dansk Kulturhistorisk Mu-<br />
seumsforening på Fuglsøcentret 17.-19.<br />
marts <strong>1999</strong>.<br />
Kursus om IT-formidling i folkeskolen på<br />
Silkeborg Seminarium 20. marts <strong>2000</strong>.<br />
Gennemførte i tre uger i februar, august og<br />
november <strong>2000</strong> “Efteruddannelse for<br />
kursusledere og vejledere i naturvejled-<br />
erordningen <strong>2000</strong>”.<br />
Førstehjælpskursus<br />
I kurset “Repetition af hjertemassage”, af-<br />
holdt på museet 22. april <strong>1999</strong>, deltog flg.<br />
medarbejdere:<br />
Erling Dochweiler<br />
Flemming Ejlersen<br />
Birthe Jacobsen<br />
Bjørn Jakobsen<br />
Grethe Leth-Espensen<br />
Anni Kjeldsen<br />
Henning Petersen<br />
Jette Raahauge<br />
Anna Birgitte Raghner<br />
Toke Skytte<br />
Danske <strong>Naturhistorisk</strong>e Museers årsmøder<br />
I årsmødet på Svendborg Zoologiske Mu-<br />
seum 10. november <strong>1999</strong> deltog Frank Jensen,<br />
Thomas Secher Jensen og Casper Rasmussen.<br />
I årsmødet på Fuglsøcentret 7.-9. november<br />
<strong>2000</strong> deltog Thomas Secher Jensen og Jan<br />
Gruwier Larsen.<br />
LO, FTF og AC Arbejdsmiljøuddannelsen<br />
Flg. medarbejdere deltog i kuset 17.-19. april<br />
og 15.-16. juni <strong>2000</strong>:<br />
Flemming Ejlersen<br />
Kim Hjortshøj<br />
Birthe Jacobsen<br />
Bjørn Jakobsen<br />
Alex Jensen, medarrangør<br />
Anni Kjeldsen<br />
Tove Larsen<br />
Toke Skytte<br />
Deltagelse i udvalgs- og foreningsarbejde<br />
Peter Rostgaard Christensen<br />
Medlem af Entomologisk Fredningsudvalg.<br />
Peter Gjelstrup<br />
Medlem af bestyrelsen for:<br />
Jydsk Forening for Naturvidenskab.<br />
<strong>Museum</strong>shøjskolen.<br />
<strong>Museum</strong>shøjskoleforeningen.<br />
Aarhus Entomologklub.<br />
Schjøtz-Christensens Mindefond til 31. marts.<br />
Poul Hansen<br />
Medlem af redaktionskomiteen for tids-<br />
skriftet Bioacoustics.
Inge-Marie Høi<br />
Medlem af bestyrelsen for Foreningen af<br />
Danske Kulturtidsskrifter.<br />
Frank Jensen<br />
Medlem af:<br />
Entomologisk Fredningsudvalg.<br />
Fagligt Udvalg under Danmarks Sportsfi-<br />
skerforbund.<br />
Medlem af bestyrelsen for:<br />
Peder Smertefris Fond til bevarelse af laksen i<br />
Gudenåen og Randers Fjord.<br />
Jydsk Forening for Naturvidenskab.<br />
Medlem af en arbejdsgruppe i Foreningen af<br />
Danske <strong>Naturhistorisk</strong>e Museer om kon-<br />
servering.<br />
Repræsentant for de naturvidenskabelige<br />
museer i MusNet, et forum for udveksling<br />
af erfaringer og ideer.<br />
Tillidsrepræsentant for de ansatte magistre.<br />
Ida Marie Jensen<br />
Tillidsposter i Naturvejlederforeningen til 1.<br />
maj <strong>2000</strong>:<br />
Formand for internationalt udvalg.<br />
Kontaktperson til International Ranger Fe-<br />
deration.<br />
Lokalredaktør for Midtjylland (Århus og Vej-<br />
le amter) med fast rubrik i Naturvejleder<br />
Nyt.<br />
Medlem af:<br />
Naturformidlergruppen i Århus.<br />
<strong>Museum</strong>sformidlere i Danmark.<br />
Thomas Secher Jensen<br />
Medlem af:<br />
Skovrådet.<br />
Danmarks Naturfredningsforenings lokal-<br />
komité for Ry og Omegn.<br />
Skov- og Naturstyrelsens arbejdsgruppe<br />
vedr. etablering af fredning omkring Him-<br />
melbjerget.<br />
Det Grønne Kontaktudvalg.<br />
Styringsgruppen for Miljøstyrelsens pesticid-<br />
forskningsprojekt: Effekt af minimidler på<br />
planters kemiske forsvar og på planternes<br />
fødeværdi.<br />
Bestyrelsen for Dansk Mammalogisk For-<br />
ening.<br />
Redaktør af “Flora og Fauna”.<br />
Fra 1. april <strong>1999</strong> medlem af:<br />
Århus Amts <strong>Museum</strong>sråd og dettes forret-<br />
ningsudvalg.<br />
Sektorforskningens Direktørkollegium.<br />
Bestyrelsen for Foreningen af Danske Natur-<br />
historiske Museer.<br />
Formand for Afdelingsleder, dr. phil. Børge<br />
Schjøtz-Christensens og fru Kit Schjøtz-<br />
Christensens Mindefond.<br />
Tilforordnet ledelsesrepræsentant i det<br />
rådgivende forskningsudvalg for Natur-<br />
historisk <strong>Museum</strong> og Statsbiblioteket i<br />
Århus.<br />
Styringsgruppen for Dansk Pattedyratlas.<br />
Erling Mørch<br />
Medlem af bestyrelsen for Dansk Zoologisk<br />
Konservatorforening.<br />
Thorkild Munk<br />
Medlem af Entomologisk Fredningsudvalg.<br />
Henning Petersen<br />
Formand for Danmarks Naturfredningsf-<br />
orenings lokalkomité for Rønde og Ebel-<br />
toft kommuner indil 30. oktober <strong>2000</strong>.<br />
Medlem af bestyrelsen for den almennyttige<br />
fond “Solhvervfonden”.<br />
Nina Rehfeldt<br />
Revisor for <strong>Naturhistorisk</strong> Forening for Jylland.<br />
Henrik Sell<br />
Medlem af:<br />
Det rådgivende forskningsudvalg for Na-<br />
turhistorisk <strong>Museum</strong> og Statsbiblioteket<br />
i Århus.<br />
Naturformidlergruppen i Århus.<br />
Foreningen for museumsformidlere i Dan-<br />
mark.<br />
Medlem af bestyrelsen for:<br />
Naturvejlederforeningen for Danmark.<br />
<strong>Naturhistorisk</strong> Forening for Jylland.<br />
Lokalredaktør for Midtjylland (Århus og<br />
Vejle amter) af Naturvejleder Nyt.<br />
Toke Skytte<br />
Formand for Jydsk Forening for Naturvi-<br />
denskab.<br />
Revisor for <strong>Naturhistorisk</strong> Forening for Jyl-<br />
land, Flora og Fauna.<br />
Medlem af:<br />
Den naturhistoriske referencegruppe, da-<br />
nekræ-udvalget, under Statens Muse-<br />
umsnævn.<br />
Udvalg for Nyere Tid under Århus Amts<br />
<strong>Museum</strong>sråd.<br />
Plantedirektoratets snegleekspertudvalg.<br />
Redaktionskomiteen for Naturens Verden.<br />
39
40<br />
Ledelse og medarbejdere <strong>1999</strong>-<strong>2000</strong><br />
Museets bestyrelse<br />
Valgt af Jydsk Forening for<br />
Naturvidenskab:<br />
Docent, dr. odont. Svend Kaaber (formand)<br />
Lektor Vagn Nedergaard Jørgensen<br />
Valgt af Århus Byråd:<br />
Landpostbud Gunnar Blom<br />
Mejeriingeniør Sven Hansen<br />
Rådmand, lektor Hans Schiøtt (næstformand)<br />
Valgt af konsistorium ved<br />
Aarhus Universitet:<br />
Universitetsrektor, dr. phil. Henning Leh-<br />
mann<br />
Valgt af den biologisk faggruppe ved<br />
Aarhus Universitet:<br />
Professor Henrik Balslev<br />
Professor Volker Loeschcke (fra 1. april <strong>1999</strong>)<br />
Lektor Thomas Secher Jensen (til 31. marts<br />
<strong>1999</strong>)<br />
Valgt af <strong>Naturhistorisk</strong> Forening<br />
for Jylland:<br />
Cand. scient. Jens Wolf Jespersen<br />
Studielektor Ernst Torp<br />
Udpeget af samarbejdsudvalget som<br />
medarbejderrepræsentant:<br />
<strong>Museum</strong>sinspektør Toke Skytte<br />
Forretningsudvalg<br />
Formand, Svend Kaaber, næstformand, Hans<br />
Schiøtt og professor Henrik Balslev.<br />
Daglig ledelse<br />
Bestyrelsens formand, Svend Kaaber, fun-<br />
gerede som direktør indtil 31. marts <strong>1999</strong> i<br />
samarbejde med et administrationsudvalg<br />
bestående af Ole Gissel og Toke Skytte. Tho-<br />
mas Secher Jensen tiltrådte som museumsd-<br />
irektør 1. april <strong>1999</strong>.<br />
Medarbejdere<br />
Administration<br />
Ole Gissel, regnskabschef, til 31. oktober <strong>2000</strong><br />
Inge-Marie Høi, redaktionssekretær<br />
Thomas Kjeldsen, studentermedhjælper vedr.<br />
EDB, 1. februar <strong>1999</strong> - 31. januar <strong>2000</strong><br />
Tove Larsen, assistent, deltid, bogholderiet<br />
Jonna Pedersen, regnskabschef, fra 1. no-<br />
vember <strong>2000</strong><br />
Lene Petersen, kontorassistent, deltid, om-<br />
stillingen<br />
Bibliotek<br />
Lillian Bohsen, korrespondent, deltid<br />
Philippe Provençal, ph.d., puljejob 28. januar<br />
- 21. november <strong>1999</strong><br />
Billetsalg og butik<br />
Erling Dochweiler, leder<br />
Linda Svendsen, medhjælper i puljejob, til 31.<br />
august <strong>2000</strong><br />
Amy Lehmann, medhjælper i fleksjob, fra 1.<br />
oktober <strong>2000</strong><br />
Weekends:<br />
Arne Skyt Eriksen<br />
Tove Wiegers<br />
John Støvring til 31. oktober <strong>1999</strong><br />
Rengøring, deltid<br />
Bente Bording, leder<br />
Kirsten Graversen<br />
Annette Hyllested<br />
Bodil Jensen<br />
Lone Jensen<br />
Ole Nørgaard Petersen<br />
Karin Rasmussen, puljejob til 30. april <strong>1999</strong><br />
Yvonne Øjenholt, til 20. februar <strong>1999</strong><br />
Udstillingsgruppen<br />
Theis Andersen, designer<br />
Charlotte Clausen, grafiker, forældreorlov til<br />
13. september <strong>1999</strong><br />
Kim Hjortshøj, snedker<br />
Bjørn Jakobsen, konservator<br />
Alex Jensen, tekniker<br />
Jan Gruwier Larsen, museumsinspektør, fra<br />
1. januar <strong>2000</strong><br />
Grethe Leth-Espensen, konserveringstekniker<br />
Erling Mørch, konservator, til 31. januar <strong>2000</strong>
Allan Frank Nielsen, medhjælper, fra 1.<br />
august <strong>2000</strong><br />
Nina Rehfeldt, museumsinspektør, til 31. juli<br />
<strong>1999</strong><br />
Henrik Sell, museumsinspektør, ph.d.<br />
Øvrige medarbejdere, tegnestue,<br />
værksteder<br />
Erling Drejer, medhjælper, puljejob<br />
Jens R. B. Hansen, civilværnepligtig og vikar<br />
på tegnestuen til 10. september <strong>1999</strong><br />
Nick Møller, fotograf, deltid til 30. september<br />
<strong>2000</strong>, fuld tid fra 1. oktober <strong>2000</strong><br />
Bettina Nielsen, grafikerelev, Aarhus Tek-<br />
niske Skole, fra 7. august <strong>2000</strong><br />
Skoletjenesten og falkeøje<br />
Kåre Rolf Hansen, medhjælper, cicilværne-<br />
pligtig, fra 12. september <strong>2000</strong><br />
Ida Marie Jensen, lærer, naturvejleder, leder<br />
af falkeøje<br />
Allan Frank Nielsen, medhjælper, puljejob, til<br />
31. juli <strong>2000</strong><br />
Kirsten Petersen, studentermedhjælper, til 31.<br />
juli <strong>2000</strong><br />
Ole Kunnerup, studentermedhjælper, til 30.<br />
juni <strong>2000</strong><br />
Henrik Sell, museumsinspektør, ph.d., leder<br />
af skoletjenesten<br />
Signe Søndergaard, studentermedhjælper, fra<br />
1. august <strong>2000</strong><br />
Rune Therkildsen, studentermedhjælper, fra<br />
1. maj <strong>2000</strong><br />
Hvirvelløse dyr<br />
Peter Gjelstrup, seniorrådgiver, cand. scient.<br />
Birthe Jacobsen, laborant<br />
Frank Jensen, museumsinspektør, cand.<br />
scient.<br />
Thomas Secher Jensen, museumsdirektør, lic.<br />
scient.<br />
Toke Skytte, museumsinspektør, cand. scient.<br />
Tilknyttede sektionen<br />
Jane Andersson, puljejob 1. juli - 30. no-<br />
vember <strong>1999</strong><br />
Lars Dyhrberg Bruun, civilværnepligtig til<br />
26. juni, studentermedhjælper fra 28. juni<br />
<strong>1999</strong><br />
Kirstine Egebak, korrespondent, puljejob<br />
Morten D. D. Hansen, specialestuderende<br />
Karsten Hessellund, cand. scient., puljejob 18.<br />
maj -17. november <strong>1999</strong><br />
Peter Petersen, specialestuderende, til 10.<br />
april <strong>1999</strong><br />
Casper Rasmussen, civilværnepligtig, 10. fe-<br />
bruar - 1. juli <strong>1999</strong><br />
Søren Tolsgaard, entomolog, projektansat, 1.-<br />
31. juli og 1. oktober - 15. december <strong>1999</strong><br />
Volontører<br />
Jane Andersson<br />
Knud Juul, overlærer (sommerfugle)<br />
Poul Bondesen, museumsinspektør (mol-<br />
lusker)<br />
Lars Dyhrberg Bruun, stud. scient. (edder-<br />
kopper)<br />
Keld Mortensen, stud. scient. (vandinsekter)<br />
Søren Tolsgaard, entomolog (bredtæger og<br />
randtæger)<br />
Hvirveldyr<br />
Poul Hansen, seniorforsker, lic. scient.<br />
Philippe Provençal, ph.d., puljejob 28. januar<br />
- 21. november <strong>1999</strong><br />
Thomas Secher Jensen, museumsdirektør, lic.<br />
scient.<br />
Henrik Sell, museumsinspektør, ph.d.<br />
Samlinger<br />
Peter Gjelstrup, seniorrådgiver, tørsamlinger<br />
Bjørn Jakobsen, konservator, vertebratsam-<br />
lingen<br />
Frank Jensen, museumsinspektør, spritsam-<br />
linger<br />
Grethe Leth-Espensen, konserveringst-<br />
ekniker, vertebratsamlingen<br />
Thorkild Munk, cand. scient., entomologiske<br />
samlinger på Molslaboratoriet<br />
Henning Petersen, seniorforsker, samlinger<br />
på Molslaboratoriet<br />
Toke Skytte, museumsinspektør, skadedyrsu-<br />
ndersøgelser<br />
41
42<br />
Molslaboratoriet<br />
Lone Blicher Clothy, medhjælper, jobtræning,<br />
28. juni - 23. juli <strong>1999</strong><br />
Flemming Ejlersen, skovfoged, portner<br />
Birthe Engberg, rengøringsassistent, deltid,<br />
22. januar - 19. marts <strong>1999</strong><br />
Kirsten Meltofte Eriksen, afløser for køkken-<br />
leder, fra 20. januar <strong>1999</strong><br />
Karin Sonja Godtfredsen, servicemedarbejder,<br />
deltid, til 24. april <strong>1999</strong><br />
Anni Kjeldsen, laborant<br />
Ove Kühl, ferieafløser for Flemming Ejlersen<br />
i flere perioder<br />
Agnethe Høgh Mikkelsen, servicemedarbejder,<br />
deltid<br />
Tina Charlotte Pedersen, køkkenleder, deltid,<br />
til 30. april <strong>2000</strong><br />
Henning Petersen, seniorforsker, cand. mag.,<br />
leder af Molslaboratoriet<br />
Vera Philippon, servicemedarbejder, deltid,<br />
fra 1. juli <strong>2000</strong><br />
Jette Raahauge, overassistent, deltid, kontor<br />
Anna Birgitte Raghner, laboratoriemedhjæl-<br />
per, puljejob 1. januar - 8. august <strong>1999</strong> og<br />
6. november <strong>1999</strong> - 1. september <strong>2000</strong>, job-<br />
træning fra 2. oktober - 30. november <strong>2000</strong><br />
Søren Sørensen, laborant, puljejob til 31.<br />
august <strong>1999</strong><br />
Rigmor Ydell, servicemedarbejder, afløser, fra<br />
8. juni <strong>1999</strong><br />
Sara Høgh, køkkenleder, fra 21. juni <strong>2000</strong><br />
Thorkild Munk, entomolog, puljejob fra 3.<br />
januar <strong>2000</strong><br />
Hjørdis Stæhr, økonoma, 1.-15. maj <strong>2000</strong><br />
Projektansatte er anført ved de enkelte pro-<br />
jekter.<br />
E-mail-adresser<br />
<strong>Naturhistorisk</strong> <strong>Museum</strong>: nm@nathist.dk<br />
Molslaboratoriet: molslab@molslab.dk<br />
Skoletjenesten: skoletj@nathist.dk<br />
Biblioteket: musbib@nathist.dk<br />
Medarbejdere<br />
Theis Andersen: theis@nathist.dk<br />
Charlotte Clausen: charlotte@nathist.dk<br />
Erling Dochweiler: doch@nathist.dk<br />
Flemming Ejlersen: flemming@molslab.dk<br />
Peter Gjelstrup: pg@nathist.dk<br />
Poul Hansen: poulh@nathist.dk<br />
Tine Sussi Hansen: tine@nathist.dk<br />
Inge-Marie Høi: imh@nathist.dk<br />
Alex Jensen: alexj@nathist.dk<br />
Frank Jensen: fj@nathist.dk<br />
Ida Marie Jensen: ima@nathist.dk<br />
Thomas Secher Jensen: thomas.secher.jensen<br />
@nathist.dk<br />
Anni Kjeldsen: anni@molslab.dk<br />
Jan Gruwier Larsen: jgl@nathist.dk<br />
Grethe Leth-Espensen: glespe@nathist.dk<br />
Bettina Nielsen: bettinan@nathist.dk<br />
Jonna Pedersen: jp@nathist.dk<br />
Henning Petersen: hp@molslab.dk<br />
Lene Petersen: lenep@nathist.dk<br />
Henrik Sell: sell@nathist.dk<br />
Toke Skytte: tokes@nathist.dk
og Inge-Marie Høi.<br />
Tegning: Theis Andersen<br />
Layout: Charlotte Clausen<br />
Fotos: <strong>Naturhistorisk</strong> <strong>Museum</strong><br />
Repro: Reproline, Århus<br />
Tryk: Special-Trykkeriet Viborg<br />
© <strong>Naturhistorisk</strong> <strong>Museum</strong>, Universitetsparken,<br />
Bygning 210, 8000 Århus C.<br />
Tlf.: 86 12 97 77 Fax: 86 13 08 82<br />
E-mail: nm@nathist.dk<br />
Hjemmeside: www.naturhistoriskmuseum.dk