Zoomagasinet
Zoomagasinet
Zoomagasinet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
nyt om dyr Af Nina Collatz Christensen<br />
Eftertragtede papegøjer<br />
I vinter modtog Zoo en hyacinthara-han fra Givskud Zoo, således har vi tre<br />
af denne art. De tilhører gruppen af papegøjer, som fascinerer på mange måder.<br />
Den dybe koboltblå farve er usandsynlig smuk, de gule partier i<br />
hovedet skinner i stærk kontrast og gør fuglens udseende til et helt<br />
kunstværk. Således kunne man indlede en beskrivelse af hver enkel<br />
papegøjearts udseende. For de er fortryllende med deres variationer<br />
af stærke farver og ikke til at overhøre med deres skræppende og<br />
pludrende lyde.<br />
De har altid fascineret mennesket og gør det stadig. Dette ses på<br />
efterspørgslen af papegøjer på kæledyrsmarkedet. Ikke kun efter<br />
de fangenskabsopdrættede, men også efter de værdifulde sjældne<br />
og dermed truede arter, som skaffes ulovligt fra naturen. Mindst en<br />
fjerdedel af alle papegøjearter er truet i naturen, og enkelte arter er<br />
allerede uddøde. Flere hundredetusinde fugle indfanges og forsøges<br />
smuglet og solgt hvert år! Mange af fuglene overlever ikke transporten,<br />
da de stuves sammen på alt for lidt plads og skal holdes skjult<br />
for toldere, når de fragtes over landegrænser.<br />
Ny hyacinthara fra Givskud<br />
Odense Zoo har i en lang årrække haft arapapegøjer. Hyacintaraen<br />
bor i en voliere for sig selv, mens den lyserød ara deler voliere<br />
sammen med den gulnakket amazonpapegøje. Man kan høre dem<br />
på lang afstand. Ligesom i regnskoven laver de mange varierede<br />
og høje lyde overfor artsfæller. Lydene fortæller, hvor de befi nder<br />
sig i fl okken, eller kalder og lokker på deres mage.<br />
I vinter modtog Zoo en han fra Givskud Zoo, således har vi tre<br />
af denne art. Hannen fra Givskud er sat i en introduktions-voliere<br />
inde i den store fuglevoliere tilhørende Oceanium. Det er håbet,<br />
at det vil sætte gang i ynglestemningen, når de er mere end blot to<br />
fugle i Zoo og kan høre hinanden. Trods ihærdige anstrengelser og<br />
påfund fra dyrepasserne, er det endnu ikke lykkedes at få dem til<br />
at yngle i Odense Zoo. I et tidligere Zoo-blad beskrev vi, hvordan<br />
det blev forsøgt at få ynglestemningen i gang ved at afspille<br />
aralyde på en båndoptager i deres stald. Det gav ganske vist en hel<br />
del opmærksomhed fra fuglene, men ingen æg og unger.<br />
Verdens største papegøje<br />
Hyacintharaen er verdens største papegøje med en længde på op til<br />
1 meter og en vægt på over 1½ kg.. Den er på CITES liste I, hvilket<br />
betyder, at den er blandt de mest truede dyr i verden. Handel med<br />
dem er kun tilladt imellem zoologiske haver og blandt private, som<br />
er godkendte opdrættere.<br />
15<br />
Begrænset viden<br />
Umiddelbart skulle man tro, at så populære fugle som papegøjer<br />
var velundersøgte i naturen. Det er dog ikke tilfældet. Med få undtagelser<br />
er det ikke lykkedes af fl ere årsager. De er svære at fange<br />
– med mindre man er dyrehandler og ikke tager sig af, at en stor<br />
procentdel tager skade af indfangningen. Hvis det endelig lykkes at<br />
fange dem og mærke dem med ringe eller anden markering, pil ler<br />
papegøjerne mærkningen af sig selv eller af hinanden! De er meget<br />
svære at følge enten i tæt regnskov eller over de meget store områder,<br />
de lever i. De er ligeledes godt gemt, når de sidder højt oppe<br />
i krontaget, hvor de primært holder til. Så derfor fi ndes der ikke<br />
mange oplysninger om deres naturlige levevis og det, man ved om<br />
papegøjer, er hovedsageligt fra private eller fra zoologiske haver.<br />
Papegøjer og primater<br />
Om end papegøjer og aber ikke er beslægtede, udviser de<br />
fl ere fællestræk, som må henhøre under en slags konvergens<br />
(dvs. parallelle træk, som er opstået forskellige steder<br />
i dyreriget). F.eks. bliver nogle papegøjer meget gamle<br />
– helt op til 80 år! – dette gælder også for menneskeaber<br />
(og mennesker!). De manipulerer på en avanceret måde<br />
fødeemner, og de har et varieret sprog/kommunikation. De<br />
har begge en lang udviklingstid fra nyudklækkede/nyfødte.<br />
Farvesyn ses hos begge, hvilket har at gøre med deres fødevalg<br />
af frugt, hvor det er vigtigt at kunne skelne forskellige<br />
slags frugter, og hvorvidt de er modne eller ikke.<br />
Men et sted adskiller de sig væsentligt fra hinanden.<br />
Det er nemlig kun papegøjer, som er monogame dvs. de<br />
danner par for livet. Netop hos papegøjer ses en usædvanlig<br />
binding hele året, som gør, at de på mange måder kan<br />
betragtes som én social enhed. Papegøjer er helt ligestillede<br />
ved at have samme status i fl okken, da det ikke kun er hannen,<br />
der udviser aggressiv adfærd. Dette er unikt blandt<br />
fugle. De deles også om pasningen af æg og unger, hvilket<br />
gør, at parret er helt afhængige af hinanden.<br />
ZooMagasin_Forår_05.indd 15 09/03/05 8:55:11