ZooMagasin_Forår_05.indd 14 09/03/05 8:55:08
nyt om dyr Af Nina Collatz Christensen Eftertragtede papegøjer I vinter modtog Zoo en hyacinthara-han fra Givskud Zoo, således har vi tre af denne art. De tilhører gruppen af papegøjer, som fascinerer på mange måder. Den dybe koboltblå farve er usandsynlig smuk, de gule partier i hovedet skinner i stærk kontrast og gør fuglens udseende til et helt kunstværk. Således kunne man indlede en beskrivelse af hver enkel papegøjearts udseende. For de er fortryllende med deres variationer af stærke farver og ikke til at overhøre med deres skræppende og pludrende lyde. De har altid fascineret mennesket og gør det stadig. Dette ses på efterspørgslen af papegøjer på kæledyrsmarkedet. Ikke kun efter de fangenskabsopdrættede, men også efter de værdifulde sjældne og dermed truede arter, som skaffes ulovligt fra naturen. Mindst en fjerdedel af alle papegøjearter er truet i naturen, og enkelte arter er allerede uddøde. Flere hundredetusinde fugle indfanges og forsøges smuglet og solgt hvert år! Mange af fuglene overlever ikke transporten, da de stuves sammen på alt for lidt plads og skal holdes skjult for toldere, når de fragtes over landegrænser. Ny hyacinthara fra Givskud Odense Zoo har i en lang årrække haft arapapegøjer. Hyacintaraen bor i en voliere for sig selv, mens den lyserød ara deler voliere sammen med den gulnakket amazonpapegøje. Man kan høre dem på lang afstand. Ligesom i regnskoven laver de mange varierede og høje lyde overfor artsfæller. Lydene fortæller, hvor de befi nder sig i fl okken, eller kalder og lokker på deres mage. I vinter modtog Zoo en han fra Givskud Zoo, således har vi tre af denne art. Hannen fra Givskud er sat i en introduktions-voliere inde i den store fuglevoliere tilhørende Oceanium. Det er håbet, at det vil sætte gang i ynglestemningen, når de er mere end blot to fugle i Zoo og kan høre hinanden. Trods ihærdige anstrengelser og påfund fra dyrepasserne, er det endnu ikke lykkedes at få dem til at yngle i Odense Zoo. I et tidligere Zoo-blad beskrev vi, hvordan det blev forsøgt at få ynglestemningen i gang ved at afspille aralyde på en båndoptager i deres stald. Det gav ganske vist en hel del opmærksomhed fra fuglene, men ingen æg og unger. Verdens største papegøje Hyacintharaen er verdens største papegøje med en længde på op til 1 meter og en vægt på over 1½ kg.. Den er på CITES liste I, hvilket betyder, at den er blandt de mest truede dyr i verden. Handel med dem er kun tilladt imellem zoologiske haver og blandt private, som er godkendte opdrættere. 15 Begrænset viden Umiddelbart skulle man tro, at så populære fugle som papegøjer var velundersøgte i naturen. Det er dog ikke tilfældet. Med få undtagelser er det ikke lykkedes af fl ere årsager. De er svære at fange – med mindre man er dyrehandler og ikke tager sig af, at en stor procentdel tager skade af indfangningen. Hvis det endelig lykkes at fange dem og mærke dem med ringe eller anden markering, pil ler papegøjerne mærkningen af sig selv eller af hinanden! De er meget svære at følge enten i tæt regnskov eller over de meget store områder, de lever i. De er ligeledes godt gemt, når de sidder højt oppe i krontaget, hvor de primært holder til. Så derfor fi ndes der ikke mange oplysninger om deres naturlige levevis og det, man ved om papegøjer, er hovedsageligt fra private eller fra zoologiske haver. Papegøjer og primater Om end papegøjer og aber ikke er beslægtede, udviser de fl ere fællestræk, som må henhøre under en slags konvergens (dvs. parallelle træk, som er opstået forskellige steder i dyreriget). F.eks. bliver nogle papegøjer meget gamle – helt op til 80 år! – dette gælder også for menneskeaber (og mennesker!). De manipulerer på en avanceret måde fødeemner, og de har et varieret sprog/kommunikation. De har begge en lang udviklingstid fra nyudklækkede/nyfødte. Farvesyn ses hos begge, hvilket har at gøre med deres fødevalg af frugt, hvor det er vigtigt at kunne skelne forskellige slags frugter, og hvorvidt de er modne eller ikke. Men et sted adskiller de sig væsentligt fra hinanden. Det er nemlig kun papegøjer, som er monogame dvs. de danner par for livet. Netop hos papegøjer ses en usædvanlig binding hele året, som gør, at de på mange måder kan betragtes som én social enhed. Papegøjer er helt ligestillede ved at have samme status i fl okken, da det ikke kun er hannen, der udviser aggressiv adfærd. Dette er unikt blandt fugle. De deles også om pasningen af æg og unger, hvilket gør, at parret er helt afhængige af hinanden. ZooMagasin_Forår_05.indd 15 09/03/05 8:55:11