internationalmanagementgroup - IMG, International Management ...
internationalmanagementgroup - IMG, International Management ...
internationalmanagementgroup - IMG, International Management ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
2<br />
KRISELEDELSE<br />
<strong>IMG</strong> yder dagligt rådgivning til et bredt udsnit af erhvervslivet og i den seneste tid har<br />
vore klienter helt naturligt haft øget fokus på den verdensomspændende økonomiske<br />
krise, som vi siden 2008 har været i.<br />
Ledelsen i virksomheden har ansvaret for virksomhedens udvikling og økonomiske<br />
stilling, herunder virksomhedens kapitalberedskab. Særligt i krisetider er det derfor<br />
vigtigt, at ledelsen løbende træffer de beslutninger, der skal til for at virksomheden kan<br />
overleve og virksomhedens kreditorer ikke lider tab. Det er bestemt vores opfattelse,<br />
at dette sker.<br />
Mange virksomheder har imidlertid indgået deres nuværende kontrakter og fundet<br />
deres måde at lede virksomheden på i en tid med højkonjunktur. Den positive ånd fra<br />
højkonjunkturen ses genspejlet i disse kontrakter og i måden at drive virksomhed på. I<br />
en lavkonjuktur er der øget behov for fokus på retsstillingen ved køb og salg af<br />
<br />
<br />
<br />
debitors betalingsevne, misligholdelse, debitorhåndtering og gældsinddrivelse,<br />
omstrukturering/ rekonstruktion, insolvens samt bestyrelsesansvar. Disse og mange<br />
andre emner har vi valgt at behandle i denne guide “Kriseledelse”.<br />
Målgruppen er primært bestyrelsen og direktionen i mindre og mellemstore virksomheder<br />
(aktieselskaber eller anpartsselskaber).<br />
Guiden er ikke udtømmende og kan ikke erstatte konkret rådgivning.<br />
Som et supplement til denne guide vil vi løbende holde dig opdateret med vores<br />
erfaringer på vores hjemmeside www.imgcorp.dk.<br />
God læselyst!<br />
Med venlig hilsen<br />
<strong>International</strong> <strong>Management</strong> Group<br />
2/26
3<br />
KRISELEDELSE<br />
Indholdsfortegnelse<br />
Kapitel 1: Likviditetsmæssig optimering af virksomhedens drift 5<br />
1.1 Indledning 5<br />
1.2 Ændring af kontrakter, herunder salgs- og leveringsbetingelser 5<br />
1.3 Reduktion af medarbejderantal og regulering af ansættelsesvilkår 5<br />
1.3.1 Reduktioner i personalestaben 5<br />
1.3.1.1 Udvælgelse af medarbejdere 5<br />
1.3.1.2 Masseafskedigelsesloven 5<br />
1.3.1.3 Inddragelse af samarbejdsudvalg og tillidsrepræsentanter 6<br />
1.3.1.4 Omkostninger ved afskedigelse 6<br />
1.3.1.5 Kompensation for usaglig afskedigelse 6<br />
1.3.1.6 Betydning for eventuelle konkurrence- og kundeklausuler mv. 6<br />
1.3.2 Lønreduktion 6<br />
1.4 Reduktion af udgifter til fast ejendom/leje mv. 6<br />
1.4.1 Indledning 6<br />
1.4.2 Regulering til markedsleje 6<br />
1.4.3 Sale and lease back 7<br />
1.5 Skat 7<br />
1.5.1 Nedsættelse af ordinære a conto skatterater 7<br />
1.5.2 Sambeskatning 7<br />
1.5.3 Ændring af momsperiode 7<br />
<br />
2.1 Indledning 8<br />
<br />
2.2.1 Undgå misligholdelse 8<br />
2.2.2 Bevar en god kontakt til bankerne 8<br />
2.2.3 Hold styr på virksomhedens gæld 8<br />
<br />
2.2.5 Krisetilpasning af kapitalstruktur, likviditet og omkostninger 9<br />
2.2.6 Vær forberedt inden mødet med banken 9<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
3.1 Indledning 10<br />
<br />
3.2.1 Finansiel leasing 10<br />
3.2.2 Virksomhedspant 10<br />
3.2.3 Factoring 10<br />
3.2.4 Fordringspant 11<br />
<br />
<br />
3.2.6 Obligationsudstedelse 11<br />
Kapitel 4: Sikring af debitors betalingsevne 12<br />
4.1 Indledning 12<br />
4.2 Ejendomsforbehold 12<br />
4.3 Konsignation 12<br />
Kapitel 5: Når køber misligholder eller må forventes at misligholde 13<br />
5.1 Indledning 13<br />
5.2 Købers manglende betalingsevne 13<br />
5.3 Standsningsret 13<br />
Kapitel 6: Debitorhåndtering og inddrivelse - fra inkasso til konkurs 14<br />
6.1 Indledning 14<br />
6.2 Inkassoprocedure 14<br />
3/26
4<br />
KRISELEDELSE / KAPITEL<br />
6.3 Inkasso virker ikke – hvad er mulighederne? 14<br />
6.3.1 Typiske reaktionsmønstre 14<br />
6.3.2 Alternative reaktionsmønstre 14<br />
6.4 Inkasso går over i konkurs 14<br />
6.4.1 Konkurs – indledende bemærkninger 14<br />
6.4.2 Kurators rolle 15<br />
6.4.3 Oplysninger fra kurator 15<br />
<br />
6.4.5 Anmeldelse af krav 15<br />
6.4.6 Godkendelse af krav 15<br />
6.4.7 Usikrede og sikrede krav 16<br />
6.4.8 Forventet afslutning af boet 16<br />
6.4.9 Fradrag for tab på fordringer 16<br />
Kapitel 7: Omstrukturering og rekonstruktion 17<br />
7.1 Indledning 17<br />
7.2 Kapitaltab 17<br />
7.3 Omstrukturering 17<br />
7.3.1 Frasalg – eksternt 17<br />
7.3.2 Frasalg (udskillelse) - internt 17<br />
7.4 Faldgruber 18<br />
Kapitel 8: Virksomhedens insolvens, betalingsstandsning, tvangsakkord og konkurs 19<br />
8.1 Indledning 19<br />
8.2 Muligheder, når insolvens er konstateret 19<br />
8.2.1 Betalingsstandsning 19<br />
8.2.1.1 Anmeldt betalingsstandsning 19<br />
8.2.1.2 “Stille” betalingsstandsning 19<br />
8.2.1.3 Betalingsstandsningens forløb 19<br />
8.2.1.4 Drift under anmeldt betalingsstandsning 20<br />
8.2.2 Akkord 20<br />
8.2.2.1 Tvangsakkord 20<br />
8.2.2.2 Frivillig akkord 20<br />
8.2.3 Konkurs 20<br />
Kapitel 9: Beskatning ved rekonstruktion 22<br />
9.1 Indledning 22<br />
9.2 Rekonstruktion set fra debitors side 22<br />
9.2.1 Tilskud 22<br />
9.2.1.1 Skattepligtige tilskud 22<br />
9.2.1.2 Skattefri koncerntilskud 22<br />
9.2.2 Kapitalforhøjelse 22<br />
9.2.3 Kapitalnedsættelse 22<br />
9.2.4 Gældseftergivelse 22<br />
9.2.5 Gældskonvertering 22<br />
9.2.6 Rentefradraget ved gældseftergivelse 23<br />
9.2.7 Valg af rekonstruktionsform - samlet eller singulær ordning 23<br />
9.3. Rekonstruktion set fra kreditors side 23<br />
9.3.1 Fradrag for tab på fordringer 23<br />
9.3.2 Tilskud 23<br />
9.3.3 Lån contra tilskud 23<br />
9.3.4 Fradrag for tab på aktier 23<br />
Kapitel 10: Bestyrelsesansvar og forsikring 24<br />
10.1 Indledning 24<br />
10.2 Ansvarspådragende adfærd 24<br />
10.3 Ansvarsbegrænsning og forsikring 25<br />
4/26
5<br />
KRISELEDELSE / KAPITEL 1<br />
Kapitel 1: Likviditetsmæssig optimering af virksomhedens drift<br />
1.1 Indledning<br />
Det er i det nuværende marked nødvendigt at have fokus på<br />
virksomhedens likviditet. Her er følgende elementer<br />
relevante:<br />
- Virksomhedens pengestrømme<br />
- Lagerbeholdning<br />
- Kapitalbinding<br />
- Betalingsfunktionen på tværs af koncernen<br />
- Betalingsfrister<br />
- Forretningsområders lønsomhed<br />
- Urentable kundeforhold<br />
- Organisationsform<br />
- Omkostninger<br />
I det følgende vil vi fokusere på optimering af likviditet via:<br />
- Ændring af kontrakter<br />
- Reduktion af medarbejderantal og ændring af<br />
ansættelsesvilkår<br />
- Reduktion af udgifter til fast ejendom/leje mv.<br />
- Skat<br />
1.2 Ændring af kontrakter, herunder salgs- og<br />
leveringsbetingelser<br />
Mange virksomheder har indgået deres nuværende<br />
kommercielle kontrakter i en tid med højkonjunktur. Den<br />
positive ånd fra højkonjunkturen ses ofte genspejlet i<br />
virksomhedens kommercielle kontrakter. Det er vores<br />
erfaring, at virksomhedens kontrakter og løbende aftaler<br />
med leverandører og kunder giver en række muligheder<br />
for likviditetsmæssig optimering. Dels ved at fastsætte/<br />
aftale mere fordelagtige betalingsvilkår for virksomheden<br />
og dels ved at minimere risikoen for tab på samhandel og<br />
debitorer.<br />
For virksomhedens fremtidige aftaler kan dette - hvis det<br />
kommercielt er praktisk muligt - i et vist omfang ske via en<br />
ændring af virksomhedens almindelige salgs- og leveringsbetingelser<br />
samt individuelle aftaler.<br />
Virksomheden kan ikke ensidigt ændre eksisterende og<br />
allerede indgåede aftaler, herunder almindelige salgs- og<br />
leveringsbetingelser. Før en genforhandling eller ændringer<br />
af kredittiderne i kunde- og leverandøraftaler sættes i<br />
værk, er det vigtigt at analysere virksomhedens situation<br />
såvel aktuelt som fremtidigt. Momenter som brancheforhold,<br />
forhandlingsstyrke, alternative leverandører/<br />
afsætningsmuligheder, hensynet til et fremtidigt samarbejde<br />
osv. indgår alle i den konkrete vurdering af, hvorvidt det er<br />
hensigtsmæssigt og muligt at genforhandle virksomhedens<br />
aftaler.<br />
Den blotte ændring af virksomhedens kredittider bør ikke<br />
stå alene. Erfaring og undersøgelser viser således, at en<br />
gennemgang og forbedring af virksomhedens interne<br />
processer vedrørende arbejdskapitalen (herunder korrekt<br />
håndtering af egne kredittider og styring af debitorer) ofte<br />
vil afdække særdeles gode mulighed for at øge<br />
virksomhedens likviditet og ofte vil give bedre resultater<br />
end en ændring af kredittiderne i de almindelige salgs- og<br />
leveringsbetingelser.<br />
1.3 Reduktion af medarbejderantal og<br />
regulering af ansættelsesvilkår<br />
Den økonomiske afmatning kan nødvendiggøre visse<br />
personalemæssige tiltag. I det følgende behandles nogle af<br />
de forhold, som virksomheder skal være opmærksomme<br />
på i forbindelse med 1) reduktioner i personalestaben og<br />
2) regulering af med arbejdernes lønforhold.<br />
1.3.1 Reduktioner i personalestaben<br />
1.3.1.1 Udvælgelse af medarbejdere<br />
Som oftest er det sådan, at der ved rationaliseringstiltag<br />
skal foretages en udvælgelse blandt medarbejderne.<br />
Ved opsigelser, der er nødvendiggjort af virksomhedens<br />
økonomiske situation, har arbejdsgiveren vid adgang til at<br />
foretage udvælgelse af de medarbejdere, som skal afskediges.<br />
De overordnede retlige rammer er, at udvælgelsen skal ske<br />
ud fra saglige og rimelige kriterier - eksempelvis de<br />
på gældende medarbejderes anciennitet og erfaring,<br />
<br />
<br />
<br />
og samarbejdsevne set i forhold til de opgaver, virksomheden<br />
forventer, der skal løses fremover. Det er vigtigt, at disse<br />
udvælgelseskriterier kan dokumenteres. Den anden<br />
væsentlige retlige ramme er, at virksomheden ikke kan<br />
afskedige medarbejdere på grund af rationalisering og<br />
samtidig ansætte nye medarbejdere til at varetage den<br />
samme type opgaver.<br />
Der må ikke ved udvælgelsen lægges vægt på en medarbejders<br />
køn, race, religion, alder mv. Tilsvarende skal virksomheder<br />
være opmærksomme på ligebehandlingslovens beskyttelse<br />
af medarbejdere, som har ret til fravær i henhold til<br />
barselslovgivningen.<br />
For så vidt angår tillidsrepræsentanter, samarbejdsudvalgsrepræsentanter<br />
og andre medarbejdere, som<br />
nyder tillidsmandsbeskyttelse, er det herudover vigtigt at<br />
være opmærksom på, at de gældende regler typisk foreskriver,<br />
at disse skal afskediges som ”de sidste blandt ligemænd”.<br />
1.3.1.2 Masseafskedigelsesloven<br />
I nogle situationer er virksomheden nødt til at afskedige<br />
<br />
at virksomheden har nogle særlige pligter, når afskedigelser<br />
i større omfang er omfattet af masse afskedigelsesloven.<br />
<br />
<br />
indenfor et tidsrum af 30 dage afskediger: 1) mindst 10<br />
ansatte i virksomheder med over 20 ansatte og under 100<br />
ansatte, 2) mindst 10 procent af de ansatte i virksomheder<br />
med mindst 100 og under 300 ansatte, eller 3) mindst 30<br />
ansatte i virksomheder med mindst 300 ansatte.<br />
Konsekvensen af, at afskedigelserne bliver omfattet af lov<br />
om masseafskedigelser, er for det første, at virksomheden<br />
er forpligtet til at indlede forhandlinger med medarbejderne.<br />
For det andet skal virksomheden give medarbejderne<br />
skriftlige oplysninger af betydning for vurderingen af<br />
deres situation, herunder blandt andet om årsagerne til<br />
afskedigelserne og antallet af forventede afskedigelser mv.<br />
For det tredje er virksomheden forpligtet til at varsle og<br />
5/26
6<br />
KRISELEDELSE / KAPITEL 1<br />
løbende orientere Beskæftigelsesrådet i den region, hvor<br />
arbejdspladsen er beliggende. Sanktionen for manglende<br />
overholdelse af disse forpligtelser er, at medarbejderne<br />
kan tilkendes en godtgørelse, og at der efter omstændighederne<br />
kan pålægges virksomheden en bøde. Derudover<br />
kan der være foreskrevet særlige forpligtelser i kollektive<br />
overenskomster med tilhørende aftaler.<br />
1.3.1.3 Inddragelse af samarbejdsudvalg og<br />
tillidsrepræsentanter<br />
Hvis der i virksomheden er nedsat et samarbejdsudvalg i<br />
henhold til reglerne i en kollektiv overenskomst eller i<br />
henhold til høringsloven, der gælder for virksomheder<br />
med mere end 35 ansatte, er virksomheden forpligtet til at<br />
informere medarbejderrepræsentanterne om påtænkte<br />
foranstaltninger, der har væsentlig betydning for<br />
Derimod forholder det sig anderledes med kundeklausuler,<br />
der fortsat er gældende efter afskedigelse, som er begrundet<br />
<br />
i rationalisering. Det skal her overvejes, om der er et<br />
på et sådant tidspunkt i processen, at medarbejderne får beskyttelsesbehov, som tilsiger, at klausulen opretholdes,<br />
mulighed for at påvirke beslutningsprocessen med egne eller om den skal opsiges, således at der ikke skal betales<br />
ideer og forslag. Virksomheden er ikke forpligtet til at følge kompensation for den.<br />
sådanne forslag, men alene til at sikre information og en<br />
seriøs drøftelse af medarbejdernes forslag.<br />
1.3.2 Lønreduktion<br />
1.3.1.4 Omkostninger ved afskedigelse<br />
Den væsentligste omkostning forbundet med afskedigelser<br />
i en rationaliseringsproces, er medarbejderens krav på<br />
varsel i forbindelse med opsigelse. På visse overenskomstområder<br />
kan opsigelsesvarslerne være kortere, ligesom<br />
der kan være mulighed for at hjemsende medarbejdere<br />
uden løn. På overenskomstdækkede områder er det derfor<br />
væsentligt at undersøge de specielle opsigelsesregler<br />
nærmere og søge nødvendig bistand i arbejdsgiverforeninger<br />
eller hos advokat.<br />
Lønnen i opsigelsesperioden omfatter enhver løndel -<br />
herunder bonus, fri bil og fri telefon.<br />
Hvis målet er at reducere omkostningerne ved opsigelsen<br />
mest muligt, er det væsentligt at være opmærksom på at<br />
varsle afholdelse af mest mulig tilgodehavende ferie i<br />
opsigelsesperioden.<br />
Hvis virksomheden vælger at fritstille medarbejderne i<br />
opsigelsesperioden, kan virksomheden i visse tilfælde<br />
reducere den løn, som virksomheden skal udbetale i<br />
opsigelsesperioden. Det skyldes, at virksomheden kan<br />
modregne den løn medarbejderne oppebærer ved andet<br />
arbejde i medarbejdernes lønkrav i fritstillingsperioden.<br />
Funktionærer har dog altid krav på et beløb svarende til 3<br />
måneders løn (minimalerstatning).<br />
Funktionærer, som har været ansat i mere end henholdsvis<br />
12, 15 og 18 år, har i henhold til funktionærloven krav på<br />
en fratrædelsesgodtgørelse på 1, 2 og 3 måneders løn.<br />
Med arbejderen kan også i henhold til eventuelle kollektive<br />
overenskomster eller ved individuel aftale have krav på<br />
tilsvarende eller andre fratrædelsesgodtgørelser.<br />
1.3.1.5 Kompensation for usaglig afskedigelse<br />
Hvis afskedigelser, der sker i forbindelse med rationalisering,<br />
gennemføres under iagttagelse af de retningslinjer for<br />
udvælgelse, som helt overordnet er angivet ovenfor, vil<br />
medarbejderen typisk ikke have krav på godtgørelse eller<br />
kompensation for usaglig afskedigelse.<br />
Usaglige afskedigelser eller tilsvarende bestemmelser i<br />
kollektive overenskomster kan føre til, at medarbejderen<br />
opnår krav på økonomisk kompensation, der typisk er i<br />
størrelsesordenen 1-6 måneders løn afhængig af den<br />
konkrete situation, mens afskedigelser i strid med<br />
diskriminationslovgivningen typisk kan føre til et højere<br />
godtgørelsesniveau.<br />
1.3.1.6 Betydning for eventuelle konkurrence- og<br />
kundeklausuler mv.<br />
Hvis en medarbejder opsiges uden selv at have givet<br />
anledning til opsigelsen, vil en aftalt konkurrenceklausul<br />
blive uvirksom. Det følger af retspraksis, at virksomheden<br />
i denne situation ikke er forpligtet til at betale nogen<br />
kompensation for klausulen.<br />
Nogle overenskomster indeholder mulighed for, at medarbejderne<br />
kan hjemsendes uden løn i kortere eller<br />
længere perioder, hvis der foreligger arbejdsmangel, eller<br />
virksomheden på tilsvarende vis har reduceret lønomkostninger.<br />
Såfremt sådanne overenskomster ikke regulerer ansættelsen,<br />
vil en regulering af medarbejdernes løn, der medfører en<br />
lønnedgang for medarbejderne, almindeligvis udgøre en<br />
væsentlig ændring af ansættelsesvilkårene. Det samme<br />
gælder, hvis virksomheden tilbagekalder eller forringer en<br />
eksisterende bonusordning eller sender medarbejderne på<br />
ferie uden løn.<br />
Medmindre medarbejderne samtykker i, at ændringen af<br />
lønnen træder i kraft på et tidligere tidspunkt, skal<br />
væsentlige ændringer af ansættelsesvilkårene varsles med<br />
medarbejdernes individuelle opsigelsesvarsel. Som konsekvens<br />
af, at der er tale om en væsentlig ændring, kan<br />
medarbejderne vælge at anse sig som opsagt og fratræde<br />
ved udløbet af deres opsigelsesvarsel.<br />
Hvis virksomheden uden varsel ensidigt pålægger medarbejderne<br />
en lønnedgang, er der tale om en væsentlig<br />
misligholdelse af ansættelsesforholdet. Dette indebærer,<br />
at medarbejderne kan ophæve ansættelsesforholdet<br />
umiddelbart og kræve kompensation svarende til løn i en<br />
opsigelsesperiode samt eventuelt godtgørelse for uberettiget<br />
bortvisning.<br />
1.4 Reduktion af udgifter til fast ejendom/leje mv.<br />
1.4.1 Indledning<br />
Hvis virksomheden er lejer, vil det være naturligt at<br />
vurdere, om virksomheden betaler den rigtige leje.<br />
Nedenfor redegør vi for muligheden for krav om regulering<br />
af lejen til gældende markedsleje.<br />
1.4.2 Regulering til markedsleje<br />
Erhvervslejeloven indeholder en i praksis ofte anvendt<br />
bestemmelse om regulering af lejen til den såkaldte<br />
markedsleje. Udgangspunktet efter erhvervslejeloven er,<br />
<br />
har aftalt andet.<br />
6/26
7<br />
KRISELEDELSE / KAPITEL 1<br />
Bestemmelsen har særlig betydning i et ejendomsmarked<br />
præget af kraftige konjunkturudsving, idet lejens størrelse<br />
få år efter lejekontraktens indgåelse ikke nødvendigvis<br />
længere udgør lejemålets markedsleje.<br />
Muligheden for regulering til markedsleje er som<br />
udgangspunkt gensidig, idet udlejer såvel som lejer kan<br />
kræve lejen henholdsvis forhøjet eller nedsat til den<br />
gældende markedsleje. Bestemmelsen er i de senere år<br />
oftest set anvendt af udlejer med henblik på at forhøje<br />
lejen til markedslejen, men i et stagnerende ejendomsmarked<br />
må det forventes, at bestemmelsen mere regelmæssigt<br />
vil blive påberåbt af lejer.<br />
Ved fastsættelse af markedslejen indgår en række forhold<br />
i bedømmelsen, herunder særligt lejemålets beliggenhed<br />
og lejeniveauet for sammenlignelige lejemål i kvarteret,<br />
ligesom lejemålets stand, anvendelse, kvalitet, udstyr,<br />
vedligeholdelsesstand samt lejekontraktens vilkår i øvrigt<br />
tillægges vægt.<br />
Det er en betingelse for lejeregulering, at den aktuelle leje<br />
er væsentlig forskellig fra markedslejen. I praksis er<br />
væsentlighedskravet fortolket som værende en forskel<br />
mellem den aktuelle leje og markedslejen på ca. 10-15 %.<br />
En lejenedsættelse til markedslejen kan gennemføres med<br />
3 måneders varsel til den første i en måned. Reguleringen<br />
skal dog fordeles ligeligt over 4 år, således at reguleringen<br />
først har virkning med fuld effekt efter 4 år.<br />
Den part, der ønsker at gøre indsigelse over en varslet lejeregulering,<br />
skal senest 6 uger efter, at kravet om lejeregulering<br />
er kommet frem, skriftligt fremsætte indsigelse<br />
overfor den anden part. Hvis kravet om lejeregulering<br />
ønskes fastholdt, skal den part, som har modtaget<br />
ind sigelsen, senest 6 uger fra udløbet af indsigelsesfristen<br />
indbringe sagen for retten med påstand om fastholdelse af<br />
lejereguleringen.<br />
1.4.3 Sale and lease back<br />
Likviditetsmæssig optimering ved sale and lease back er<br />
behandlet i kapitel 3, pkt. 3.2.1.<br />
1.5 Skat<br />
1.5.1 Nedsættelse af ordinære a conto skatterater<br />
Hvis selskabet har en begrundet formodning om, at<br />
selskabsskatten vil være væsentligt lavere end den beregnede<br />
a conto skat, kan der hos SKAT ansøges om at få nedsat a<br />
conto skatteraterne. I det nuværende marked kan det være<br />
en god ide at undersøge, om de ordinære a conto skatterater<br />
kan nedsættes for derved at skabe større likviditet.<br />
Ordinær a conto skat forfalder til betaling henholdsvis den<br />
1. marts og den 1. november i indkomståret. Sidste rettidige<br />
indbetalingsdag er den 20. i forfaldsmåneden.<br />
A conto skat beregnes på grundlag af selskabets indkomstskat<br />
for det forudgående indkomstår efter eventuelle<br />
lempelser og fradrag af udbytteskat, men inden rest -<br />
skattetillæg. Den ordinære a conto skat beregnes som 50<br />
% af gennemsnittet af de seneste 3 års indkomstskat og<br />
opkræves i to lige store rater.<br />
1.5.2 Sambeskatning<br />
En optimal udnyttelse af sambeskatningsreglerne kan ofte<br />
være likviditetsforbedrende. Da et underskud via sambeskatningen<br />
vil kunne udnyttes straks, vil sambeskatningen<br />
virke likviditetsforbedrende sammenlignet med den<br />
situation, hvor selskabet ikke var sambeskattet og underskuddet<br />
alene ville kunne fradrages i fremtidige indtægter<br />
i selskabet selv.<br />
Hvis virksomheden har kapitalandele i andre selskaber,<br />
som ikke deltager i en sambeskatning, kan det overvejes at<br />
opnå kontrol over selskabet - og derved opnå sambeskatning<br />
- ved yderligere opkøb eller ved en ændring af<br />
stemmeretsbeføjelserne i selskabet. Dette kan ske ved<br />
oprettelse af A og B aktieklasser med forskellig stemme-<br />
og en kyndig lejer på tidspunktet for varslingen af lejens vægt eller blot ved at få adgang til at udpege<br />
regulering ville aftale for det pågældende lejemål.<br />
bestyrelsesformanden, såfremt denne har den afgørende<br />
stemme i tilfælde af stemmelighed.<br />
1.5.3 Ændring af momsperiode<br />
Virksomheder, der afregner moms halvårligt eller kvartalsvist<br />
kan anmode om at få en kortere momsperiode.<br />
Muligheden har betydning for virksomheder, som har<br />
moms til gode hos SKAT. Valget af en kortere momsperiode<br />
kan ikke ændres i de følgende 2 år og ændringen kan i<br />
øvrigt ske med virkning fra en 1. januar eller en 1. juli. Det<br />
er desuden et krav, at virksomheden kontakter SKAT<br />
senest 1 måned før, den kortere momsperiode starter. Det<br />
vil sige, at virksomheder, der ønsker at forkorte momsperioden<br />
pr. 1. juli 2009, skal rette henvendelse til SKAT<br />
senest den 31. maj 2009.<br />
7/26
8<br />
KRISELEDELSE / KAPITEL 2<br />
<br />
2.1 Indledning<br />
En anden årsag til at mange virksomheder er nødsaget til<br />
I krisetider er der stigende risiko for, at virksomheder<br />
kommer i en situation, hvor de ikke kan opfylde eksisterende<br />
lånebetingelser, således at der opstår en mislig holdelse af<br />
låneaftalen.<br />
<br />
at deres lånepakke udløber. Virksomheden bør derfor<br />
undersøge, hvornår virksomhedens lån udløber. Hvis virksomhedens<br />
lån udløber inden for de næste 24 måneder, bør<br />
virksomheden allerede nu starte med at overveje virksom-<br />
En stor del af de danske virksomheders lånepakker udløber<br />
inden for de næste par år, og et stort antal virksomheder<br />
<br />
kontakt til virksomhedens eksisterende bankrelationer.<br />
<br />
og den nærmeste fremtids usikre lånemarked.<br />
2.2.2 Bevar en god kontakt til bankerne<br />
Det er vigtigt, at virksomheden har en løbende dialog med<br />
bankerne, hvilket dels giver bankerne indsigt i virksomhedens<br />
tid vil være præget af stor usikkerhed. Likviditet er en forhold, dels giver virksomheden en mulighed for at<br />
knap ressource, og risikovilligheden hos bankerne er på et vurdere bankernes tillid til virksomheden. Virksomheden<br />
lavere niveau end tidligere. Bankernes udlånspolitik må bør sørge for løbende at give bankerne al relevant<br />
derfor forventes fortsat at være meget konservativ og i høj information, så snart den er til rådighed - herunder særligt<br />
grad selektiv, og rentemarginalerne vil fortsat være på et regnskaber og budgetter. Da det kan være svært at forudse,<br />
højere niveau end tidligere. Mange virksomheder vil i den hvilke banker, der er i stand til eller indstillet på at deltage<br />
<br />
<br />
<br />
virksomheden bevarer kontakten til en bred kreds af banker.<br />
mærke også robuste og veldrevne virksomheder.<br />
Virksomheden bør i god tid planlægge en strategi for<br />
Det er således altafgørende, at virksomhederne gør sig <br />
<br />
tilstrækkelig klart, at der med de nye tilstande på det en analyse af følgende:<br />
<br />
- Hvor er virksomheden om 3-5 år og hvad er virksomhedens<br />
behov for fremmedkapital i denne periode?<br />
<br />
- Hvilke bankrelationer og bankservices har virksomheden<br />
2.2.1 Undgå misligholdelse<br />
behov for?<br />
- Er den eksisterende kommunikationsplan med bankerne<br />
tilstrækkelig?<br />
I dagens lånemarked er det helt afgørende, at virksomheden<br />
som låntager har et indgående kendskab til sine eksisterende<br />
lånedokumenter. Det er umagen værd at gøre alt for<br />
at undgå misligholdelse, da virksomheden ikke længere<br />
<br />
<br />
fortsætte i forbindelse med eksempelvis en teknisk mislig-<br />
<br />
virksomhedens nøgletal, som skal være overholdt i hele<br />
<br />
2.2.3 Hold styr på virksomhedens gæld<br />
Når en nedgangsperiode er på vej, er det nødvendigt som<br />
virksomhed at tage afgørende skridt for at opnå en forståelse<br />
af situationen. Hvis virksomheden forbereder sig på nedgangsperioden,<br />
øges muligheden for at klare sig igennem<br />
de dårlige tider. Ved ikke at have en effektiv gældsstyring<br />
omfatte låneratioen (udtrykt som den samlede gæld i på plads, bliver låntagning ofte enten umulig eller unød-<br />
forhold til egenkapitalen), gældsdækningsgraden (cash vendig dyrt.<br />
<br />
<br />
graden (EBITDA i forhold til netto renteudgifter) samt At skaffe den rigtige og nødvendige kapital i krisetider<br />
begrænsninger i anlægsinvesteringer.<br />
kræver et indgående markedskendskab og en betydelig<br />
indsats. Virksomheden bør derfor overveje at inddrage<br />
- -<br />
hedens performance og dermed få en indikation af dens <br />
<br />
økonomiske situation. Såfremt disse covenants overskrides, og gældstruktur - herunder risikoen for ikke at opnå<br />
får banken en advarsel om virksomhedens økonomiske <br />
-<br />
vanskeligheder og en række handlemuligheder i henhold ninger kan have af betydning for virksomheden.<br />
til låneaftalen.<br />
Hvis banken ikke stiller den fornødne fremmedkapital til<br />
Som udgangspunkt vil banken kunne opsige låneaftalen i <br />
<br />
afgørende, at virksomheden har en beredskabsplan for,<br />
covenants. Formen og indholdet kan variere betydeligt, hvordan den skal agere for at bevare sin kerneforretning.<br />
Planen bør først og fremmest forholde sig til, hvilke tiltag<br />
låntagerens solvens og likviditet. I forbindelse med -<br />
siere sin gæld eller dele heraf.<br />
bør virksomheden foretage en stresstest af, hvilken<br />
betydning en eventuel nedgang i virksomhedens ind tjening <br />
<br />
og/eller en nedjustering i værdien af virksomhedens aktiver <br />
<br />
og bankerne på den baggrund har indkaldt til krisemøde,<br />
covenants.<br />
bør virksomheden i første omgang overveje, om banken vil<br />
8/26
9<br />
KRISELEDELSE / KAPITEL 2<br />
være indstillet på at give virksomheden en waiver (det vil I den endelige forhandling med bankerne skal virksomheden<br />
sige, at banken frafalder deres ret til at opsige låne- være opmærksom på, at rentemarginalens størrelse natur-<br />
arrangementet). Såfremt banken ikke er indstillet herpå, ligvis er vigtig, men at de øvrige betingelser og vilkår kan<br />
bør virksomheden overveje muligheden for at genforhandle betyde lige så meget. Eksempelvis skal virksomheden<br />
enkelte vilkår i låneaftalen. Det kunne eksempelvis komme sikre sig bedst muligt mod, at et lån, der i princippet er<br />
uopsigeligt fra bankernes side, i realiteten viser sig at være<br />
ikke kan efterleves mod betaling af en højere rente til opsigeligt. Overordnet set gælder det om at opnå mindst<br />
bankerne. I dagens lånemarked er der tendens til, at mulige låneomkostninger og størst mulig driftsmæssig<br />
bankerne opsiger hele lånepakken for derefter at indgå en <br />
<br />
ny låneaftale med virksomheden med strammere vilkår, bør virksomheden derfor involvere sine rådgivere, da<br />
herunder en højere rentemarginal og en mere aggressiv disse kan være behjælpelige med at fastlægge den mest<br />
gebyrstruktur.<br />
<br />
<br />
hedens retsstilling.<br />
2.2.5 Krisetilpasning af kapitalstruktur, likviditet<br />
og omkostninger<br />
Mange virksomheder vil i den kommende tid opleve at<br />
<br />
Når der omlægges lån vil der være fradrag for afholdte<br />
Dette vil især kunne mærkes i forbindelse med forhandling låneomkostninger af det indfriede lån.<br />
af vilkår i den nye lånepakke. Virksomhederne må regne<br />
<br />
<br />
høje renter og provisioner og at skulle stille betydelige Da det i det nuværende lånemarked kan vise sig at blive<br />
sikkerheder for lånearrangementet.<br />
<br />
gæld udelukkende af bankerne, kan det blive nødvendigt<br />
Tag kontakt til bankerne i god tid, da det nemt kan tage <br />
<br />
bør derfor tidligt i forløbet undersøge, om virksomheden<br />
processen med bankerne. Nøgleordet før mødet med <br />
bankerne er forberedelse. Når virksomheden står over for kilder. Dette kunne eksempelvis være optagelse af lån hos<br />
- udenlandske banker og hedge fonde, udstedelse af<br />
lægge en proces, der leder frem til et klart budskab til <br />
-<br />
bankerne. Virksomheden bør foretage en ”bankmæssig” selskaber eller optagelse af koncernlån. Endvidere kunne<br />
<br />
nøgletal med henblik på at opnå en god forhandlingsposition egenkapital via virksomhedens eksisterende aktionærer<br />
med bankerne. I præsentationen for bankerne skal virk- eller via nye investorer - herunder via venture- og kapital-<br />
<br />
fonde.<br />
beskrevet og veldokumenteret, og at virksomhedens samlede<br />
økonomi er grundigt forklaret – også i et fremadrettet -<br />
former i det følgende kapitel 3.<br />
større krav end hidtil til virksomhederne om at kunne<br />
etablere og forklare den rigtige struktur og om at fokusere<br />
præsentationen af deres forretningsplan på lige præcis de<br />
parametre, der er vigtige for bankerne.<br />
Forud for mødet med bankerne bør virksomheden blandt<br />
andet have afklaret følgende spørgsmål:<br />
- <br />
<br />
- Hvor mange banker skal deltage?<br />
- Har virksomheden aktiver, som kan tjene til sikkerhed<br />
til fordel for bankerne?<br />
- Hvem og hvor mange skal være låntager(e)?<br />
- Hvor stor en del af lånepakken skal være uopsigelig?<br />
<br />
<br />
I krisetider er der et større behov for, at virksomheden er Ved omlægning eller indfrielse af virksomhedens lån vil<br />
opmærksom på sin kapitalstruktur, pengestrømme og ændringer i de aftalte lånevilkår kunne få en sådan karakter,<br />
omkostninger. Virksomheden bør foretage en analyse – at gælden anses for indfriet i kursgevinstlovens forstand,<br />
samtidig med at en ny gæld er stiftet. Hvis gælden anses<br />
virksomhedens nuværende kapitalstruktur for at afdække, for indfriet vil en eventuel kursgevinst være skattepligtig.<br />
om der er behov for at få tilpasset denne til en mere Et kurstab på kontantlån vil være fradragsberettiget, hvor-<br />
konservativ kapitalstruktur med relativt mere egenkapital imod kurstab på obligationslån normalt ikke er fradrags-<br />
i forhold til gæld. Disse overvejelser skal understøttes af<br />
analyser og beregninger af blandt andet risiko og gældsberettigede.kapacitet<br />
baseret på virksomhedens strategiplan og For at gælden anses for indfriet i kursgevinstlovens<br />
budgetter i forhold til virksomhedens muligheder for at forstand, skal der ifølge seneste praksis være sket væsent-<br />
opnå fremmedkapital. En model kunne være at anvende lige ændringer i forhold til den oprindelige låneaftale.<br />
likviditet til ekstraordinært at afdrage på gæld frem for at Eksempelvis vil en ændring af valuta og rente kunne<br />
videreudvikle forretningen.<br />
medføre, at der foreligger afståelse og stiftelse af en ny<br />
gæld. Endvidere skal bevis for ændringen af de aftalte<br />
2.2.6 Vær forberedt inden mødet med banken lånevilkår foreligge skriftligt.<br />
9/26
10<br />
KRISELEDELSE / KAPITEL 3<br />
<br />
<br />
3.1 Indledning<br />
Virksomheden har mulighed for at stille virksomhedspant<br />
<br />
i følgende aktiver:<br />
i den kommende tid, da de traditionelle lånemuligheder<br />
via bankerne ikke vil være tilstrækkelige til at dække - Tilgodehavender ifølge salg af varer og tjenesteydelser<br />
virksomhedernes lånebehov. Mange virksomheder vil således - Varelagre<br />
opleve problemer med at opnå almindelige banklån til - Fabriksnye (ikke brugte) motorkøretøjer<br />
<br />
- Driftsinventar og driftsmateriel<br />
Endvidere vil mange virksomheder have svært ved at få - Drivmidler og andre hjælpestoffer som benzin og diesel<br />
- Besætninger af levende dyr som svine- og<br />
eller opsiges som følge af misligholdelse af lånevilkårene. minkbesætninger<br />
- Goodwill<br />
Det vil derfor være nødvendigt, at der overvejes alternative - Domænenavne og visse andre immaterielle rettigheder<br />
<br />
<br />
Virksomheden har via virksomhedspantet mulighed for at<br />
bruge disse aktiver som sikkerhedsstillelse f.eks. ved<br />
vidt forskellige juridiske, regnskabsmæssige og skatte- optagelse af et banklån eller ved optagelse af kredit hos en<br />
mæssige konsekvenser.<br />
leverandør eller forretningspartner. Ordningen kan natur-<br />
<br />
en virksomhedsoverdragelse eller ved en rekonstruktion.<br />
3.2.1 Finansiel leasing<br />
<br />
Finansiel leasing er kendetegnet ved en længerevarende, forhold til de tidligere pantsætningsmuligheder, hvor det<br />
principielt uopsigelig, lejekontrakt, der fungerer som <br />
<br />
<br />
somhedspant opnår panthaver (f.eks. virksomhedens<br />
<br />
leasingselskabet i stedet for at låne mod pant ejer det aktiver samtidig med, at virksomheden i relativ høj grad<br />
leasede aktiv og lejer det ud til virksomheden.<br />
kan beholde sit ledelsesmæssige råderum i den daglige<br />
ledelse af virksomheden.<br />
Såfremt virksomheden står overfor at skulle investere i et<br />
anlægsaktiv, kan virksomheden overveje at lease aktivet<br />
for dermed at undgå at skulle belaste likviditeten, da der<br />
ikke skal præsteres en udbetaling. Leasing kan dermed<br />
virke som et alternativ til køb af driftsinventar, driftsmateriel<br />
mv. under ejendomsforbehold, med pant eller på anden<br />
<br />
<br />
Leasing har endvidere den skattemæssige fordel, at leasingydelser<br />
er skattemæssigt fradragsberettigede, når det leasede<br />
anvendes erhvervsmæssigt af leasingtageren. Ulempen er<br />
dog, at de skattemæssige afskrivninger ligger hos leasingselskabet.<br />
Sale and lease back kan anvendes med henblik på frigørelse<br />
af likviditet i tilfælde, hvor det leasede hidtil har<br />
været ejet af virksomheden selv, men hvor aktivet sælges<br />
til et professionelt leasingselskab, som herefter leaser det<br />
tilbage til virksomheden. For leasingselskabet er aktivets<br />
faktiske markedsværdi ofte ikke afgørende, når blot<br />
leasingselskabet har en begrundet forventning om, at<br />
leasingtageren har den fornødne økonomiske styrke til at<br />
opfylde leasingkontrakten i dens løbetid.<br />
Virksomhedspant skal tinglyses i Personbogen i Århus og<br />
der skal betales en tinglysningsafgift på 1.400 kr. samt en<br />
registreringsafgift på 1,5 % af det pantsikrede beløb.<br />
3.2.3 Factoring<br />
Ved factoring (fakturabelåning) overdrager virksomheden<br />
en på forhånd afgrænset kategori af sine kundetilgodehavender<br />
til et selvstændigt factoringselskab mod opnåelse<br />
<br />
Det er således gennem fakturabelåning muligt at omdanne<br />
udestående fordringer til likvid kapital. Factoringarrangementet<br />
vil således indebære frigørelse af størstedelen<br />
af de midler, som virksomheden har bundet i de<br />
overdragne kundetilgodehavender.<br />
Finansieringen over for virksomheden kan bestå i belåning<br />
mod sikkerhed i de overdragne fakturaer eller i køb af<br />
fakturaer. Når factoringaftalen er indgået skal fakturabetalinger<br />
ske til factoringselskabet, hvilket nødvendiggør,<br />
at der sker underretning til kunderne. Det er herefter<br />
<br />
<br />
virksomhedens fakturafordringer.<br />
3.2.2 Virksomhedspant<br />
Factoringarrangementer vil primært være relevante for<br />
Med virkning fra den 1. januar 2006 er det blevet lettere virksomheder, der beskæftiger sig med køb, salg eller<br />
andre leveringsaftaler inden for eksempelvis handel eller<br />
industri. Som udgangspunkt skal fakturabeløbene i<br />
kaldes “virksomhedspant”. Reglerne om virksomhedspant gennemsnit være på minimum 3.000-4.000 kr. for at<br />
giver virksomheden en måde at stille sikkerhed for sine factoring kan betale sig, ligesom en vis omsætning,<br />
<br />
pant”, hvor pantet løbende vil ændre sig som et led i Factoringselskabet vil desuden foretage en kreditværdigheds-<br />
virksomhedens ordinære drift.<br />
bedømmelse både af virksomheden og af dennes debitorer<br />
<br />
10/26
11<br />
KRISELEDELSE / KAPITEL 3<br />
Herudover vil factoringselskabet normalt kræve, at de<br />
fordringer, som overdrages, har en vis kortere løbetid,<br />
f.eks. højest 90-120 dage. Virksomheder, der har løbende<br />
samhandel med en fast kundekreds, er som regel mere<br />
factoringegnede end virksomheder, hvis omsætning<br />
udgøres af enkeltstående salg til forskellige kunder.<br />
Fordelen ved factoring er lave administrationsomkostninger<br />
som følge af den eksterne debitorstyring, hurtig afregning<br />
som følge af den effektive debitorstyring samt mindsket<br />
tabsrisiko som følge af en bedre debitorovervågning.<br />
Ulemperne kan være, at virksomhedens image efter<br />
omstændighederne kan skades som følge af kundernes<br />
mistro, at større virksomheder normalt vil kunne administrere<br />
debitorerne billigere selv, og at likviditeten i de<br />
udestående fordringer bruges straks, hvilket vil påvirke<br />
virksomheden i tilfælde af vigende salg, hvor den positive<br />
virkning af tidsforskydningen er borte.<br />
3.2.4 Fordringspant<br />
Som et alternativ til factoring kan fordringspant anvendes,<br />
hvorved virksomheden ved et skadesløsbrev kan underpantsætte<br />
virksomhedens udestående og fremtidige<br />
fordringer hidrørende fra salg af varer og tjenesteydelser.<br />
Sikringsakten ved fordringspant er tingslysning af skadesløsbrevet<br />
i Personbogen i Århus. Tinglysningsafgiften<br />
udgør 1.400 kr. og 1,5% af den ramme, som er anført i<br />
skadesløsbrevet.<br />
Forskellen på fordringspant og factoring er navnlig, at<br />
fordringspant som udgangspunkt indebærer en betydelig<br />
ringere administrativ indsats fra panthaverens side, da<br />
der ikke skal sendes underretninger til de pantsatte<br />
fordringers debitorer.<br />
<br />
Fordelen ved at udstede obligationer frem for aktier er, at<br />
<br />
<br />
<br />
koncerndannelse, hvorved virksomheden giver fremmed- køb af en virksomhedsobligation ydes et lån til virksomheden,<br />
<br />
mens man ved køb af aktier bliver medejer af virksomheden<br />
<br />
<br />
og har stemmeret svarende til aktierne.<br />
Finansselskabet vil som aktiver have virksomhedens<br />
omsætningsdebitorer og som passiver hovedsagelig lån fra<br />
banken samt en eventuel gæld til virksomheden i anledning<br />
af overdragelsen af fakturaerne. Belåningsgrundlaget<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
ikke må drive anden virksomhed eller påtage sig anden<br />
gæld end aftalt.<br />
<br />
omsætningsdebitorerne om, at den pågældende fordring<br />
<br />
Underretning om overdragelsen til “eget” factoringselskab<br />
er dog nødvendig.<br />
Selskabsdannelsen skal være reel. Det er vigtigt, at selskaberne<br />
har strengt adskilte økonomier, herunder med<br />
hensyn til bankkonti og eventuel kassefunktion. Der må<br />
-<br />
skaber mv. for hvert af selskaberne. Adskillelsen bør<br />
kunne dokumenteres overbevisende gennem regnskaber<br />
og adskilt bogføring for selskaberne. Det vil desuden oftest<br />
være et krav fra banken, at der er etableret vidtgående<br />
kontrolforanstaltninger.<br />
Der er ikke noget krav om, at ledelse, personale, kontorer,<br />
mv. i de to selskaber er ubetinget selvstændige.<br />
3.2.6 Obligationsudstedelse<br />
Et alternativ til at opnå egenkapital ved udstedelse af<br />
aktier eller lån hos banker eller realkreditinstitutter er, at<br />
virksomheden udsteder erhvervsobligationer. Finansieringen<br />
sker ved udstedelse af obligationer, som derefter sælges<br />
via kapitalmarkederne. Obligationen forpligter udstederen,<br />
i denne situation virksomheden, til at betale køberen af<br />
obligationen en bestemt årlig rente, indtil obligationen<br />
skal indfries. Løbetiden på obligationer kan variere<br />
mellem 1 og 30 år.<br />
Risikoen for købere af erhvervsobligationer afhænger af,<br />
hvem der udsteder obligationen, og hvilken kreditværdighed<br />
virksomheden har. Mange virksomheder har en anerkendt<br />
kreditvurdering, som er afgørende for, hvilken rente de<br />
kan låne til. Obligationerne vurderes på udstederens evne<br />
til at forrente og tilbagebetale obligationsgælden. På<br />
obligationer fra udstedere med en dårlig kreditværdighed<br />
vil der forventes en højere forrentning.<br />
Denne konstruktion kan dannes ved, at virksomheden Ulempen ved virksomhedsobligationer er, at det kan være<br />
svært på forhånd at foretage en præcis vurdering af, hvad<br />
ejet datterselskab. Virksomheden overdrager herefter obligationen er værd, og det kan således være svært at<br />
<br />
<br />
afgøre, hvor mange obligationer, der skal udstedes for at<br />
der herved kommer til at fungere som virksomhedens eget <br />
<br />
factoringselskab. I takt med, at fakturaerne overdrages til<br />
Indtil videre har danske virksomheder kun i mindre<br />
<br />
- omfang benyttet sig af udstedelse af obligationer som<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
løbende modtager fra banken, overføres til virksomheden. udstedt af virksomheder en stadig større del af obligations-<br />
Den kredit, som datterselskabet har optaget, nedbringes i markedet. På grund af markedets nuværende tilstand kan<br />
takt med debitorernes betaling af fakturafordringerne. virksomhedsobligationer have det svært, ligesom det ofte<br />
<br />
<br />
grund af usikkerhed på markedet og i den forbindelse<br />
dårligere kreditvurderinger.<br />
11/26
12<br />
KRISELEDELSE / KAPITEL 4<br />
Kapitel 4: Sikring af debitors betalingsevne<br />
4.1 Indledning<br />
I det nuværende marked er det væsentligt at sikre virksomhedens<br />
tilgodehavender mod debitors manglende<br />
betalingsevne.<br />
<br />
- Levering mod kontant betaling<br />
- Garanti fra pengeinstitut<br />
- Garanti fra (betalingsdygtig) moderselskab<br />
- Kreditforsikring<br />
Nedenfor vil vi redegøre for et par yderligere metoder til<br />
sikring af virksomhedens tilgodehavende, nemlig salg<br />
med ejendomsforbehold og konsignationssalg. Det skal<br />
understeges, at de muligheder til sikring af debitors<br />
betalingsevne, der er nævnt i dette kapitel, ikke er udtømmende,<br />
men er ment som inspiration til nærmere at<br />
vurdere virksomhedens muligheder for at sikre sine<br />
tilgodehavender,<br />
4.2 Ejendomsforbehold<br />
Som salg med ejendomsforbehold betegnes salg, hvor det<br />
er aftalt, at sælgeren kan tage det solgte tilbage, hvis køberen<br />
ikke opfylder sine forpligtelser. Realiteten i et ejendomsforbehold<br />
er, at sælger har en sikkerhedsret i varen, hvis<br />
køber ikke overholder sine forpligtelser. Til forskel fra<br />
hvad der gælder ved pantsætning, stilles der ved<br />
ejendomsforbehold i løsøre, bortset fra biler mv., ikke krav<br />
om foretagelse af særlige sikringsakter som betingelse for,<br />
at den, som har solgt med ejendomsforbehold, er beskyttet<br />
mod køberens kreditorer.<br />
Et ejendomsforbehold er kun gyldigt, hvis det er aftalt<br />
senest ved overgivelsen af det købte til køberen, og aftalen<br />
skal være klar og tydelig. Der stilles endvidere krav om, at<br />
<br />
den eller de genstande, hvori der er aftalt ejendomsforbehold.<br />
Anvendeligheden af ejendomsforbehold kan<br />
desuden være begrænset, hvis det solgte skal indføjes i et<br />
andet produkt, eller det solgte skal videresælges af køberen.<br />
Man skal være opmærksom på, at et ejendomsforbehold,<br />
der alene er anført i aftalens standardvilkår, ikke kan<br />
forventes opretholdt som gyldigt, da det skal være særligt<br />
fremhævet for køberen. Endvidere skal det præciseres, at<br />
der ved salg til forbrugere skal iagttages en række krav til<br />
aftalen.<br />
4.3 Konsignation<br />
Konsignation er en salgsform, hvor en sælger har forbeholdt<br />
sig ejendomsretten til det solgte, men samtidig har<br />
indrømmet køberen adgang til varerne med henblik på<br />
videresalg. Ved at indgå en konsignationsaftale med<br />
forhandleren er det i et vist omfang muligt at sikre sig mod<br />
tab på leverancer solgt på kredit til en forhandler, og kan<br />
således være et egnet redskab i de tilfælde, hvor man er i<br />
tvivl om købers soliditet.<br />
Konsignation adskiller sig fra et almindeligt køb med<br />
ejendomsforbehold ved, at køberen har tilladelse til at<br />
videresælge det solgte, og fra kommission ved, at mellem-<br />
manden (køberen) handler for egen regning og således<br />
selv får gevinsten eller tabet ved videresalget. Principielt<br />
har det været betænkeligt at anerkende ejendomsforbehold<br />
som gyldige i forhold til køberens kreditorer, når køberen<br />
frit kan disponere over de pågældende genstande. I praksis<br />
har man derimod anerkendt konsignation som en gyldig<br />
<br />
De betænkeligheder som konsignation indebærer, gør det<br />
nødvendigt at supplere de almindelige krav som stilles til<br />
et ejendomsforbehold med følgende yderligere krav: 1) at<br />
varerne klart lader sig adskille fra andre varer 2) at der<br />
sker afregning til sælger i takt med videresalget 3) at der<br />
føres kontrol med afregningen, og 4) at der føres kontrol<br />
med varernes tilstedeværelse. Retspraksis stiller meget<br />
strenge krav til kontrollen af afregningen og til de regelmæssige<br />
eftersyn af varernes tilstedeværelse ved anvendelsen<br />
af konsignationsaftaler for at konsignationsforholdet<br />
kan påberåbes overfor køberens kreditorer. I praksis vil<br />
dette forhold indsnævre mulighederne for at bruge<br />
<br />
I en konkurssituation vil sælger ved brug af konsignationsmodellen<br />
- hvis den er brugt korrekt - opnå separatist<br />
stilling i boet for så vidt angår varer omfattet af konsignationsforholdet,<br />
hvilket betyder, at konkursboet ikke kan<br />
tilbageholde varerne.<br />
12/26
13<br />
KRISELEDELSE / KAPITEL 5<br />
Kapitel 5: Når køber misligholder eller må forventes at misligholde<br />
5.1 Indledning<br />
Hvis virksomheden erfarer, at kunden er i akutte likviditetsmæssige<br />
problemer, kan virksomheden i visse tilfælde<br />
tilbageholde sin ydelse (varer/tjenesteydelser). Dette<br />
følger ikke nødvendigvis af den indgåede aftale med køber,<br />
men derimod af almindelige regler – se nedenfor under<br />
pkt. 5.2 og 5.3.<br />
5.2 Købers manglende betalingsevne<br />
Behovet for at sikre kundens betaling og/eller hindre<br />
levering af varer inden sådan betaling er sikret kan normalt<br />
ikke opfyldes via virksomhedens almindelige salgs- og<br />
leveringsbetingelser. Hvis købesummen ikke betales i<br />
rette tid kan sælger i handelskøb vælge at hæve aftalen.<br />
Tilsvarende kan sælger normalt vælge at hæve aftalen -<br />
herunder nægte at levere - hvis det eksempelvis før<br />
levering ligger klart, at køber ikke er i stand til at betale.<br />
Muligheden for at hæve salget ophører, når varen er blevet<br />
leveret.<br />
Udgangspunktet er imidlertid, at selv meget svære økonomiske<br />
vanskeligheder hos køberen ikke i sig selv giver<br />
sælger adgang til at hæve købet. Køberens manglende<br />
<br />
<br />
måde.<br />
5.3 Standsningsret<br />
Indtil overgivelsen af varerne til køber, kan sælger i tilfælde<br />
af købers forsinkelse med betalingen eller visse former for<br />
insolvens hos køber udøve den såkaldte standsningsret -<br />
det vil sige holde salgsgenstanden tilbage, eller hvis den er<br />
afsendt fra leveringsstedet, hindre overgivelsen heraf til<br />
køber eller dennes kreditorer. Salgsgenstandens over-<br />
givelse til køber medfører, at sælgerens standsningsret<br />
ophører, og at sælgeren som hovedregel ikke kan hæve<br />
købet på grund af køberens forsinkelse med betalingen.<br />
Denne hæveadgang bevares kun, såfremt der enten er<br />
aftalt ejendomsforbehold, der er solgt kontant, salgs-<br />
genstanden afvises af køberen, eller overgivelse sker til et<br />
konkursbo.<br />
13/26
14<br />
KRISELEDELSE / KAPITEL 6<br />
Kapitel 6: Debitorhåndtering og inddrivelse - fra inkasso til konkurs<br />
6.1 Indledning<br />
Når virksomhedens kunder og samarbejdspartnere er<br />
likviditetsmæssigt pressede, bliver betalingerne ofte<br />
uregelmæssige eller de udebliver helt.<br />
Som kreditor skal virksomheden søge at få tabet minimeret.<br />
I det følgende gives nogle forslag til, hvordan det kan gøres.<br />
6.2 Inkassoprocedure<br />
En gennemgang af virksomhedens debitorhåndtering og<br />
inkassoprocedure kan medvirke til at mindske størrelsen<br />
af tab på debitorer.<br />
Når varen eller ydelsen er leveret, gælder det om at få<br />
betalingen i hus. Første skridt er at få faktureret straks<br />
efter levering. Samtidig skal det sikres, at virksomheden<br />
har en effektiv rykkerprocedure, der indeholder erindringsbreve<br />
og rykkerbreve til kunden, samt at der følges op på<br />
ikke betalte fakturaer med det samme. En enkel, umiddelbar<br />
og personlig henvendelse er ofte en effektiv metode.<br />
Eventuelle reklamationer fra kunder bør håndteres hurtigt<br />
og effektivt.<br />
Hvis virksomhedens kunder ikke betaler til tiden, skal der<br />
snarest muligt beregnes og faktureres morarenter og<br />
rykkergebyrer. Det bør også overvejes om et kredit- og<br />
leveringsstop for kunden er den rette strategi. En sædvanlig<br />
rykkerprocedure indebærer normalt, at kunden rykkes<br />
skriftligt to gange. Første gang venligt, da den manglende<br />
betaling kan skyldes en forglemmelse. Andet rykkerbrev<br />
sendes umiddelbart efter betalingsfristens udløb i første<br />
rykkerbrev. Det skal klart fremgå af det andet rykkerbrev,<br />
6.3.1 Typiske reaktionsmønstre<br />
De typiske reaktionsmønstre, når betaling udebliver er:<br />
- Virksomheden rykker for betaling og får at vide, at<br />
den kommer, når en bestemt kunde har betalt, når der<br />
er tilført den yderligere kapital, som er blevet stillet i<br />
udsigt osv... Det noteres og virksomheden venter på, at<br />
betalingen indgår.<br />
- Virksomheden meddeler debitor, at der ikke bliver<br />
leveret mere, førend hele den skyldige gæld er betalt.<br />
- Virksomheden beder om afvikling af den eksisterende<br />
gæld ved en afdragsordning og kræver, at alle fremtidige<br />
leverancer betales løbende til forfaldstid.<br />
- Virksomheden truer med at indgive en konkursbegæring,<br />
hvis ikke betaling falder.<br />
6.3.2 Alternative reaktionsmønstre<br />
Hvis der stilles betaling i udsigt, når en bestemt begivenhed<br />
indtræffer, bør der følges hurtigt op med krav om en status<br />
– med dokumentation.<br />
Hvis debitor tilbyder sikkerhed - f.eks. transport i et<br />
kundetilgodehavende - og virksomheden både har et<br />
udækket krav og skal levere yderligere, vil det minimere<br />
virksomhedens risiko for senere omstødelse af denne<br />
sikkerhed, hvis den kun bliver stillet for det fremtidige<br />
mellemværende. Sikkerheden kan formuleres sådan, at<br />
den dernæst dækker eksisterende gæld. Denne del af<br />
sikkerheden vil dog så formentlig kunne omstødes, hvis<br />
debitor går konkurs inden 3 måneder efter sikkerheden er<br />
stillet.<br />
På tilsvarende vis vil det kunne minimere omstødelses-<br />
risikoen, hvis a conto betalinger modtages – ikke som<br />
afdrag på eksisterende gæld, men som forudbetaling for<br />
fremtidige leverancer. Så vil der ikke være tale om betaling<br />
af gæld.<br />
<br />
idet det vil være lettere at få ledelsen hos debitor i tale.<br />
En mere konstruktiv dialog med debitor er forslag om, at<br />
ledelsen undersøger muligheden for at rekonstruere<br />
virksomheden, mens der stadig er en reel mulighed for det<br />
- gerne med en anmeldt betalingsstandsning.<br />
Hvis driften i øvrigt er sund, kan det muligvis lykkes på<br />
sigt at opnå fuld betaling – og stadig have en kunde/<br />
samarbejdspartner.<br />
6.4 Inkasso går over i konkurs<br />
6.4.1 Konkurs – indledende bemærkninger<br />
Det kan imidlertid hænde, at én af de andre kreditorer<br />
mister tålmodigheden og indgiver en konkursbegæring.<br />
rykkerbrevet. Samtidig skal det udtrykkelig angives, at<br />
manglende betaling vil medføre, at sagen overgives til En konkursbehandling af en virksomhed, hvis likvide<br />
retlig inkasso ved advokat, og at der i den forbindelse <br />
pålægges yderligere inddrivelsesomkostninger.<br />
ren afvikling af virksomheden. Der er simpelthen ikke på<br />
dette sene tidspunkt i virksomhedens økonomiske deroute<br />
6.3 Inkasso virker ikke – hvad er mulighederne? grundlag for en rekonstruktion eller andre tiltag, der kan<br />
bevare virksomheden og dermed optimere værdierne.<br />
Ved en konkursbehandling er én af kurators opgaver at<br />
undersøge, om der er kreditorer eller andre, der har fået<br />
en særlig fordelagtig behandling på de øvrige kreditorers<br />
bekostning. F.eks. hvis den disponible likviditet er blevet<br />
brugt til at nedbringe gæld til kreditorer, der har truet med<br />
leveringsstop, konkurs og lignende.<br />
De kreditorer, der har lagt pres på debitor for at få betaling,<br />
risikerer derfor både at miste en samarbejdspartner/<br />
kunde og dermed omsætning fremadrettet og at blive<br />
tvunget til at tilbagebetale de betalinger, de har fået forud<br />
for det endelige økonomiske sammenbrud.<br />
Forud for konkursen er det som udgangspunkt kun den,<br />
som indleverede konkursbegæringen og den nødlidende<br />
virksomhed selv, der har kendskab til konkursbegæringen.<br />
Ingen kreditorer har krav på at få oplysninger om, hvorvidt<br />
og eventuelt hvornår der er indgivet konkursbegæring.<br />
Først efter skifteretten har afsagt konkursdekret sker der<br />
offentliggørelse i Statstidende.<br />
14/26
15<br />
KRISELEDELSE / KAPITEL 6<br />
6.4.2 Kurators rolle<br />
Kurators opgave er først og fremmest at realisere alle<br />
aktiver. Det kan ske i form af en hel eller delvis<br />
rekonstruktion – eksempelvis gennem udskillelse og/eller<br />
frasalg af en del af virksomheden. Er helt eller delvist salg<br />
af virksomheden ikke muligt, sælges aktiver stykvis.<br />
Kurator har ikke nogen pligt til at indhente kreditorernes<br />
godkendelse til salg af aktiver, og ofte vil det heller ikke<br />
være praktisk muligt, hvis der skal handles hurtigt.<br />
Det er vigtigt at holde sig for øje, at kurator skal tilgodese<br />
kreditorernes interesser – ikke én kreditors interesse, men<br />
derimod kreditorernes interesse som helhed. Kurator vil<br />
derfor søge at opnå højst muligt provenu ved salg af aktiver<br />
samt sikre, at kun reelle krav mod virksomheden anerkendes<br />
6.4.3 Oplysninger fra kurator<br />
Efter konkursdekretet er afsagt, sender kurator inden for<br />
få dage orientering om konkursen til alle kendte kreditorer.<br />
Kurator har oftest ikke noget kendskab til den nødlidende<br />
virksomhed forud for konkursen, og har derfor ikke andre<br />
oplysninger end dem, der gives af virksomheden. Det er<br />
derfor ikke sikkert, at kurator på dette tidlige tidspunkt<br />
har kendskab til alle krav. Det er derfor en god idé løbende<br />
at holde øje med, om nogen af virksomhedens samarbejdspartnere<br />
er gået konkurs. Information herom kan hentes<br />
på www.statstidende.dk og www.cvr.dk. På Statstidendes<br />
hjemmeside fremgår, hvem der er udpeget som kurator.<br />
Under boets behandling vil kurator løbende udsende<br />
cirkulæreskrivelser med orientering om udviklingen og<br />
oplysning om aktiver og passiver samt om årsagen til<br />
konkursen. Cirkulæreskrivelserne udsendes med maksimalt<br />
6 måneders mellemrum.<br />
<br />
<br />
Når en virksomhed går konkurs, indtræder kurator som<br />
selskabets ledelse og kan derfor disponere i ethvert<br />
henseende på virksomhedens vegne – også uden om virksomhedens<br />
ejere.<br />
Indirekte kan virksomheden som kreditor være med til at<br />
påvirke boets behandling.<br />
Valg af kurator<br />
Ved afsigelsen af konkursdekret skal skifteretten straks<br />
udpege en kurator, der skal forestå boets behandling.<br />
Skifteretten vil ofte følge en anbefaling fra den kreditor,<br />
der har indgivet konkursbegæringen, eller udpege en<br />
kurator blandt de advokater, der sædvanligvis arbejder<br />
med dette område i den pågældende retskreds. Det er dog<br />
en forudsætning, at kurator ikke tidligere løbende har<br />
rådgivet det nødlidende selskab på ledelsesniveau om<br />
driften, eller at der på anden vis er forhold, der kan så tvivl<br />
om kurators upartiskhed.<br />
Kuratorvalget gennemføres på et møde i skifteretten, hvor<br />
de fremmødte kreditorer har stemmeret efter størrelsen af<br />
deres krav.<br />
Kreditorudvalg<br />
Finder skifteretten det hensigtsmæssigt, kan der nedsættes<br />
et kreditorudvalg. Hvis en kreditor fremsætter begæring<br />
herom inden 3 uger fra dekretets offentliggørelse i<br />
Statstidende, skal der nedsættes et kreditorudvalg.<br />
Udvalget fungerer som tilsyn og sparringspartner for<br />
kurator og skal informeres om alle vigtige beslutninger i<br />
boet. Finder udvalget kurators arbejde mangelfuldt, kan<br />
skifteretten opfordres til at gribe ind. Skifteretten kan i<br />
yderste konsekvens afsætte kurator.<br />
Samarbejdet med kurator<br />
for konkursen blevet begunstiget på de øvriges bekostning, Som samarbejdspartner kan virksomheden have et<br />
kan kurator forsøge at få dispositionerne omstødt – det vil kendskab til det konkursramte selskab. De informationer,<br />
sige få begunstigelsen (f.eks. betaling, nye sikkerheder som kreditorer og samarbejdspartnere er i besiddelse af,<br />
eller lignende) tilbageført til boet.<br />
kan være en stor hjælp for kurator.<br />
For kurator, der ofte ikke har noget kendskab til selskabet<br />
eller til det marked, hvori selskabet har drevet virksomhed,<br />
og som muligvis heller ikke kan komme i kontakt med<br />
virksomhedens tidligere ledelse, kan informationerne<br />
være af stor værdi. Har kreditorerne kontakt til en potentiel<br />
køber, eller er selv interesseret i at købe aktiver af boet,<br />
kan man med fordel selv rette henvendelse til kurator. Ved<br />
at bistå kurator kan kreditorerne være med til at skabe en<br />
merværdi for konkursboet, som i sidste ende kan komme<br />
kreditorerne selv til gode.<br />
6.4.5 Anmeldelse af krav<br />
Så snart kreditor er blevet bekendt med konkursen, bør<br />
krav anmeldes over for kurator. Skifteretten fastsætter en<br />
4 ugers frist for anmeldelsen af krav. Fristen er dog ikke<br />
absolut, og man kan derfor fortsat anmelde krav efter<br />
fristens udløb. Som udgangspunkt kan der anmeldes krav<br />
helt frem til det afsluttende regnskab for bobehandlingen<br />
godkendes af skifteretten. Det kan dog ikke anbefales at<br />
vente så længe, da det vil forsinke bobehandlingen og<br />
dermed også udlodning af dividende.<br />
Ved anmeldelsen skal man huske at anføre sit CVR-nr.<br />
(CPR-nr. for personer) samt vedlægge dokumentation for<br />
kravet. Er dokumentationen meget omfattende, kan man<br />
eventuelt oplyse, at dokumentationen vil blive fremsendt,<br />
hvis det viser sig, at der er dækning til de simple krav.<br />
Endvidere skal man også vedlægge en kopi af anmeldelsen<br />
og bede kurator kvittere for anmeldelsen.<br />
Hvis kurator konstaterer, at der ikke vil være nogen<br />
dækning til simple krav, vil kurator meddele dette i en af<br />
cirkulæreskrivelserne – oftest den, som sendes senest 5<br />
måneder efter dekretets afsigelse. Kurators skrivelse<br />
udgør tilstrækkelig dokumentation for, at tabet kan<br />
fradrages i moms- og skattemæssig henseende. Efter<br />
denne skrivelse vil kreditorer med usikrede krav ikke<br />
modtage yderligere information fra kurator førend den<br />
endelige afslutning af bobehandlingen.<br />
6.4.6 Godkendelse af krav<br />
<br />
kurator, kan der begæres kuratorvalg. Begæring skal Når skifterettens 4 ugers anmeldelsesfrist er udløbet, har<br />
fremsættes over for skifteretten senest 3 uger efter offentlig- kurator muligheden for at prøve de anmeldte krav – det vil<br />
gørelse af konkursen i Statstidende.<br />
sige tage stilling til, om de kan anerkendes.<br />
15/26
16<br />
KRISELEDELSE / KAPITEL 6<br />
Hvis der ikke er udsigt til nogen dividende til de simple<br />
krav, prøves kravene ikke. Kurator vil derfor ofte først gå i<br />
gang med prøvelsen, når de væsentligste aktiver er solgt,<br />
og der er sikkerhed for, at der bliver en dividende. Prøvelse<br />
af krav kan derfor ske mange år efter konkursdekretet.<br />
Husk derfor at gemme al dokumentation for kravet –<br />
kurator vil muligvis senere efterspørge dette.<br />
Prøves det anmeldte krav og kan kurator anerkende dette,<br />
vil kurator ofte sende en orientering herom. Kurator har<br />
dog ikke nogen pligt til at orientere om krav der anerkendes.<br />
Kan kurator ikke anerkende et krav fuldt ud, skal kurator<br />
give kreditor skriftlig besked ved anbefalet brev. I brevet<br />
indkaldes til et møde med minimum 2 ugers varsel. Hvis<br />
kreditor er uenig i kurators indstilling, er det vigtigt, at<br />
kreditor møder op til dette møde. Ellers står kurators<br />
indstilling ved magt, og kreditor kan ikke længere komme<br />
med indsigelser.<br />
Fastholder kurator efter mødet sin indstilling, har kreditor<br />
4 uger fra mødets afholdelse til at anlægge retssag mod<br />
boet. Efter udløbet af denne frist er indsigelsen mod kurators<br />
indstilling endeligt fortabt.<br />
6.4.7 Usikrede og sikrede krav<br />
Udgangspunktet er, at alle krav i en konkurs er stillet lige.<br />
Dog er der nogle krav, der får fortrin, enten fordi den<br />
pågældende kreditor har sikkerhed for sit krav (sikrede<br />
kreditorer), eller fordi fortrinsretten er bestemt ved lov.<br />
Ved lov er bestemt, at<br />
- omkostningerne ved konkursboets behandling skal<br />
dækkes allerførst af midlerne i boet (“massekrav”),<br />
at der herefter skal dækkes<br />
- gæld, der er opstået under en eventuel forudgående<br />
betalingsstandsning (“fortrinsberettiget massekrav”).<br />
Dernæst dækkes<br />
- skyldige løn- og feriepenge til medarbejdere (“privilegerede<br />
krav”)<br />
og til sidst<br />
- visse afgiftskrav<br />
Når alle disse krav er dækket fuldt ud, fordeles resten af<br />
konkursboets midler ligeligt blandt de øvrige usikrede<br />
kreditorer.<br />
Som altovervejende hovedregel er det kun kurator, der<br />
kan sælge de aktiver, der er stillet som sikkerhed over for<br />
en kreditor. Sikrede kreditorer er kun forpligtet til at<br />
kvittere deres sikkerhed, når kravet er blevet indfriet fuldt<br />
ud, eller hvis aktivet er solgt på en tvangsauktion, hvor der<br />
ikke blev dækning til kreditors pant. Ofte vil det dog være<br />
en god idé at medvirke til, at aktivet – f.eks. en fast ejendom<br />
– kan sælges i fri handel frem for på tvangsauktion. Salg i<br />
fri handel giver typisk en højere salgssum end salg på<br />
tvangsauktion.<br />
6.4.8 Forventet afslutning af boet<br />
Det er ikke muligt at sige noget generelt om, hvor lang tid<br />
det tager at behandle et konkursbo. Erfaringen viser dog,<br />
at mange mindre boer kan afsluttes inden for ca. 1 år,<br />
<br />
har navnlig betydning for behandlingstiden, om kurator<br />
skal anlægge retssager, da behandlingstiderne ved<br />
domstolene kan være ganske lange.<br />
6.4.9 Fradrag for tab på fordringer<br />
Et selskab har som hovedregel fradrag for tab på fordringer.<br />
Tab på fordringer på koncernforbundne selskaber, kan dog<br />
som udgangspunkt ikke fradrages.<br />
Tabet kan alene fradrages såfremt fordringens eksistens<br />
samt ejerskabet til fordringen kan dokumenteres. Det er<br />
yderligere en betingelse for at opnå skattemæssigt fradrag<br />
at tabet er konstateret.<br />
Tidspunktet for, hvornår der er sket tab på en fordring, er<br />
det tidspunkt, hvor fordringens uerholdelighed er<br />
konstateret og det er først på dette tidspunkt, at tabet kan<br />
drages.<br />
Det er ikke tilstrækkeligt til konstatering af tab, at kreditor<br />
selv vurderer, at debitor ikke kan betale det skyldige, og at<br />
beholdningen af debitorer nedskrives i kreditors regnskab.<br />
Omvendt vil tab normalt altid være konstateret, når en<br />
kreditor forgæves har søgt fordringen inddrevet ved en<br />
udlægsforretning eller når en konkursbehandling er afsluttet<br />
uden, at kravet er dækket fuldt ud.<br />
Det faktum, at debitor er erklæret konkurs eller gået i<br />
betalingsstandsning er ikke til-strækkeligt til at kunne<br />
fratrække det forventede tab. Der kan dog foretages et foreløbigt<br />
fradrag for tab på fordringer, før behandlingen er<br />
endelig afsluttet, hvis virk-somheden er i besiddelse af en<br />
erklæring fra boets kurator eller det af skifteretten beskikkede<br />
tilsyn om, at der ikke vil kunne opnås dækning ud over<br />
en nærmere angivet procent.<br />
Da tabet først kan fradrages i det indkomstår, tabet er endeligt<br />
konstateret, kan det være en god ide, at søge tabet<br />
konstateret ved retslig inkasso så tidligt som muligt.<br />
Virksomheden må foretage fornøden regulering i momsregnskabet,<br />
når tabet er endeligt opgjort.<br />
16/26
17<br />
KRISELEDELSE / KAPITEL 7<br />
Kapitel 7: Omstrukturering og rekonstruktion<br />
7.1 Indledning<br />
Som følge af ledelsens kendskab til virksomhedens<br />
konkurrenter og samarbejdspartnere vil ledelsen derfor<br />
eller dele af driften bliver stadig vanskeligere. Banker hurtigt kunne indsnævre mulige interesserede køber til<br />
stiller på nuværende tidspunkt oftere krav om ledelsens den pågældende aktivitet. Selvom der mellem ledelsen og<br />
fokus på kerneaktiviteter, og stiller dermed krav om ledelsens <br />
<br />
<br />
fortsatte og intensiverede fokus på, om virksomheden til forståelse af, hvorledes en frasalgsproces skal forløbe, er<br />
stadighed har den rette struktur.<br />
det vigtigt, at ledelsen fra første færd får fastlagt de<br />
overordnede vilkår for kontakten mellem virksomheden<br />
Hvis en virksomhed i krise ikke har realistiske muligheder<br />
for at vende udviklingen, bør et helt eller delvist salg af<br />
virksomhedens sunde aktiviteter overvejes med det formål<br />
at begrænse virksomhedens - eller i det mindste kredito-<br />
og de potentielle interesserede. Disse vilkår vil typisk<br />
skulle fastlægges i en hensigtserklæring mellem parterne<br />
om de overordnede rammer for de fremtidige drøftelser og<br />
ikke mindst en fortrolighedsaftale.<br />
rernes - tab og at sikre en fortsættelse af de sunde aktiviteter.<br />
-<br />
Dette kapitel vil stille fokus på virksomhedens muligheder<br />
og rammer for at omstrukturere - såvel eksternt som<br />
internt.<br />
ringsomkostningerne er blevet forøget. Dette medfører, at<br />
købere af virksomheder eller dele heraf ofte vil udøve<br />
<br />
<br />
<br />
købsprisen. Det være sig i form af udstedelse af gældsbrev<br />
7.2 Kapitaltab<br />
for købesummen, afdragsvis betaling eller ved at købesummen<br />
erlægges i form af aktier eller anparter udstedt af<br />
køber.<br />
Et selskabs ledelse har pligt til at tage stilling til, om<br />
selskabets kapitalberedskab til enhver tid er forsvarligt i<br />
forhold til selskabets drift. Hvis bestyrelsen i den forbindelse<br />
i løbet af et regnskabsår eller i forbindelse med udarbejdelse<br />
af selskabets årsrapport konstaterer et tab på halvdelen<br />
eller mere af selskabets aktie- eller anpartskapital, er der<br />
en pligt til at indkalde til generalforsamling, således at<br />
denne afholdes inden seks måneder efter tabet. Fristen<br />
løber fra det faktiske tab og således ikke fra tidspunktet for<br />
konstatering af tabet. Hvis tabet konstateres i forbindelse<br />
med udarbejdelse af årsrapport, kan situationen behandles<br />
på den ordinære generalforsamling. I andre tilfælde må<br />
der afholdes en ekstraordinær generalforsamling. En<br />
særlig pligt til at være opmærksom på økonomisk tilbagegang<br />
gælder i de tilfælde, hvor sidste årsrapport udviste et<br />
underskud, der kunne indikere en nærliggende risiko for<br />
tab af 50 % eller mere af kapitalen det følgende år.<br />
Kapitaltabet kan eventuelt aktualisere en nødvendig<br />
omstrukturering eller rekonstruktion af virksomheden.<br />
Nogle af de oftest anvendte muligheder er beskrevet<br />
nedenfor under pkt. 7.3.<br />
7.3 Omstrukturering<br />
7.3.1 Frasalg – eksternt<br />
Virksomhedens overvejelser om frasalg af aktiviteter<br />
stiller krav om, at virksomheden overvejer de rammer,<br />
hvorunder et frasalg skal ske: Hvordan er den aktivitet,<br />
der overvejes frasolgt organiseret, er der tale om et<br />
datterselskab, eller er der tale om en forretningsenhed<br />
inden for virksomheden?<br />
Modsvaret til disse ønsker fra en køber vil naturligvis være<br />
ønsket fra den sælgende virksomhed om at modtage<br />
tilstrækkelig sikkerhed for den aftalte købesum. Denne<br />
sikkerhed vil kunne etableres i form af kaution eller bank-<br />
eller moderselskabsgaranti.<br />
En virksomhed, der frasælger aktiviteter - uanset om disse<br />
er placeret i selskabsform eller blot udgør en del af det<br />
sælgende selskab - vil som hovedregel af køber blive mødt<br />
med krav om, at sælger garanterer for en række forhold<br />
vedrørende de overdragne aktiviteter. Omfanget og<br />
kompleksiteten af de garantier, der kræves af køber<br />
afhænger af den forhandling, der er pågået mellem<br />
parterne. Men den sælgende virksomhed skal være<br />
opmærksom på, at brud på eventuelle garantier sker uden<br />
hensyntagen til eventuelt ansvarsgrundlag og, at garanti-<br />
<br />
<br />
erne i praksis aftales til at være gældende i 18-24 måneder<br />
driften uden kapitalændringer. Generalforsamlingen kan<br />
efter overtagelsen.<br />
således nøjes med at tage ledelsens underretning og redegørelse<br />
om selskabets kapital til efterretning.<br />
Køber af en virksomhedsaktivitet vil – såfremt den pågældende<br />
aktivitet efter en overtagelse ikke længere udøves af<br />
Det bemærkes, at der ikke er pligt til at opstille særskilt<br />
sælger – ofte kræve, at den sælgende virksomhed bliver<br />
regnskab til indsendelse til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen.<br />
pålagt en konkurrenceklausul. Konkurrenceklausulens<br />
Således skal styrelsen kun orienteres om eventuelle<br />
<br />
anmeldelsespligtige beslutninger, såsom ledelses- eller<br />
end beskyttelsen af købers investering tilsiger og i øvrigt<br />
kapitalændringer, og altså ikke om generalforsamlingens<br />
ikke stride mod forbuddet i konkurrencelovens § 6 om<br />
afholdelse som sådan.<br />
visse konkurrencebegrænsende aftaler.<br />
7.3.2 Frasalg (udskillelse) - internt<br />
Et frasalg af aktiviteter eller udskillelse heraf til et<br />
selvstændigt selskab anvendes ofte til at forbedre<br />
likviditeten. Sammenlægninger af forretningsområder<br />
anvendes på den anden side også ofte som et instrument<br />
til at forbedre likviditeten. Her er fordelen typisk, at der<br />
kan opnås besparelser ved at sammenlægge administrative<br />
opgaver. Interne omstruktureringer kan foretages på<br />
mange forskellige måder. Fælles for alle er dog, at<br />
overdragelsen skal ske på markedsvilkår - både i henseende<br />
til købesum, berigtigelsen af denne og øvrige vilkår.<br />
17/26
18<br />
KRISELEDELSE / KAPITEL 7<br />
Én af de omstruktureringsmodeller, der ofte anvendes, er<br />
en overdragelse af et selskabs sunde aktiviteter til et<br />
søster- eller datterselskab. Herved sikres de sunde<br />
aktiviteter, som tages ud af det konkurstruede selskab, og<br />
en overdragelse kan gennemføres som et salg af aktierne/<br />
anparterne i det nyetablerede søster- eller datterselskab,<br />
hvortil den sunde virksomhed er overdraget.<br />
Søsterselskabsmodellen kan også anvendes, hvis den<br />
eksisterende ejerkreds ønsker at drive den sunde del af<br />
virksomheden videre i et nyt solvent selskab eventuelt<br />
<br />
<br />
den nødvendige kapital til at købe de sunde aktiviteter ud<br />
af det kriseramte selskab.<br />
Anvendelsen af søsterselskabsmodellen kræver imidlertid<br />
stor agtpågivenhed i relation til fastsættelsen af vilkårene<br />
for overdragelsen.<br />
7.4 Faldgruber<br />
Frasalg af de sunde aktiviteter kan sikre likviditet til det<br />
kriseramte selskab og videreførelsen af den sunde del af<br />
<br />
enkelte nævnes i det følgende.<br />
Omstødelse<br />
En af fordelene ved at anvende datterselskabsmodellen<br />
frem for søsterselskabsmodellen er, at hvis selskabet<br />
efterfølgende går konkurs, har selskabet som modydelse<br />
for den sunde del af virksomheden modtaget anparterne/<br />
aktierne i det nystiftede selskab, hvis værdi svarer til de<br />
indskudte aktiviteter.<br />
Dette er ikke tilfældet i søsterselskabsmodellen, hvor den<br />
<br />
selskabs formuesfære. I sådanne tilfælde er det derfor<br />
yderst vigtigt, at salg til søsterselskabet sker på markedsvilkår,<br />
idet kurator eventuelt vil kunne anfægte prisen i<br />
tilfælde af det overdragende selskabs konkurs. Rets -<br />
virkningerne af omstødelse er, at søsterselskabet skal<br />
afgive en opnået berigelse til konkursboet. Alternativt kan<br />
konkursboet efter omstændighederne kræve, at handlen går<br />
tilbage. Såfremt søsterselskabet var klar over, at prisen var<br />
lavere end markedsprisen, vil der efter omstændighederne<br />
ligeledes kunne kræves erstatning af søster selskabet,<br />
ligesom ledelsen for det konkursramte selskab kan ifalde<br />
erstatningsansvar.<br />
Sker salget ikke til et datter- eller søsterselskab, men til<br />
uafhængig tredjemand, er risikoen for omstødelse<br />
betydelig mindre, idet det formodes, at et sådant salg sker<br />
på markedsvilkår. Såfremt det kriseramte selskab er i<br />
betalingsstandsning, vil samtykke til overdragelsen fra det<br />
af skifteretten udpegede betalingsstandsningstilsyn også<br />
reducere risikoen for omstødelse af transaktionen.<br />
Begunstigelse af visse kreditorer<br />
Ved overdragelse af en virksomhed fra et kriseramt selskab<br />
til et nyt solvent selskab, skal der udvises stor omhu i<br />
relation til forskelsbehandling af kreditorerne i det kriseramte<br />
selskab. Til tider er velvilje fra visse centrale<br />
kreditorer i det kriseramte selskab af stor betydning for<br />
den overdragne virksomheds fremtidige succes. Det kan<br />
derfor friste at lade det nye selskab overtage forpligtelserne<br />
i forhold til visse kreditorer.<br />
I det omfang en sådan overdragelse af forpligtelser indregnes<br />
i købesummen for de sunde aktiviteter, og overdragelsen i<br />
øvrigt medfører, at nogle kreditorer får en større dækning<br />
i det solvente selskab, end de ellers ville have været berettiget<br />
til i det kriseramte selskab, vil begunstigelsen af de<br />
overdragne kreditorer være sket på bekostning af de tilbageværende<br />
kreditorer i det kriseramte selskab. Udover<br />
risikoen for omstødelse kan det således efter omstændighederne<br />
komme på tale, at de kreditorer, der lider tab som<br />
følge af den nævnte forskydning af kreditorernes stilling,<br />
kan rette et krav mod bestyrelsesmedlemmer i det kriseramte<br />
selskab og andre, der har medvirket til overdragelsen.<br />
18/26
19<br />
KRISELEDELSE / KAPITEL 8<br />
Kapitel 8: Virksomhedens insolvens, betalingsstandsning, tvangsakkord og konkurs<br />
8.1 Indledning<br />
Hvis virksomheden kommer så meget under likviditetsmæssigt<br />
pres, at den ikke er i stand til at betale sine<br />
forpligtelser efterhånden som de forfalder, og der ikke<br />
umiddelbart er udsigt til en forbedring af denne situation,<br />
er virksomheden insolvent.<br />
Ved konstatering af insolvens har ledelsen pligt til at sikre,<br />
at alle kreditorer behandles ligeligt og at værdierne i<br />
virksomheden sikres bedst muligt. Ledelsen har en række<br />
muligheder:<br />
Betalingsstandsning<br />
- Anmeldt betalingsstandsning<br />
- “Stille” betalingsstandsning<br />
- Forløbet af den anmeldte betalingsstandsning<br />
- Drift under anmeldt betalingsstandsning<br />
Akkord<br />
- Tvangsakkord<br />
- Frivillig akkord<br />
Konkurs<br />
8.2 Muligheder, når insolvens er konstateret<br />
8.2.1 Betalingsstandsning<br />
Betalingsstandsning er i al enkelhed, at alle usikrede<br />
kreditorer sættes på “pause”. Gæld, der er opstået før<br />
anmeldelsen af betalingsstandsning, må ikke betales, og<br />
ingen kreditorer kan foretage udlæg eller søge deres krav<br />
inddrevet på anden måde.<br />
Forudsætningen for en betalingsstandsning efter<br />
konkurslovens regler er, at virksomheden anmelder betalingsstandsningen<br />
til den skifteret, som virksomheden hører<br />
under. Anmeldelsen er ikke gyldig, medmindre virksomheden<br />
også foreslår en person (som hovedregel en advokat)<br />
som tilsyn under betalingsstandsningen, og den pågældende<br />
erklærer at være villig til at lade sig beskikke som tilsyn.<br />
Det er kun virksomheden selv, der kan anmelde betalingsstandsning.<br />
Kreditor kan ikke påtvinge en virksomhed<br />
betalingsstandsning på samme måde, som en kreditor kan<br />
erklære en virksomhed konkurs. Dette skyldes, at<br />
virksomhedens ledelse/ejere fortsat kan disponere under<br />
betalingsstandsningen. Betalingsstandsning kræver derfor<br />
ledelsens og ejers aktive medvirken. Dispositionsretten er<br />
dog underlagt visse begrænsninger og kontrolleres af det<br />
udpegede tilsyn.<br />
Tilsynet er ikke virksomhedens advokat, men skal sikre, at<br />
kreditorernes interesser varetages bedst muligt. Derfor<br />
kan virksomhedens faste advokat eller en advokat, der har<br />
været medlem af virksomhedens ledelse, ikke blive udpeget<br />
som tilsyn.<br />
Det koster 750 kr. i retsgebyr at anmelde en betalingsstandsning.<br />
Herudover må virksomheden forvente, at<br />
tilsynet vil kræve sikkerhed for salær til tilsynet under<br />
betalingsstandsningen.<br />
8.2.1.2 “Stille” betalingsstandsning<br />
Ofte høres begrebet “stille” betalingsstandsning. Det<br />
dækker over, at virksomheden rent faktisk er ophørt med<br />
at betale gæld, der er opstået før den skæringsdag, som<br />
virksomheden selv har valgt. Det ses også, at den “stille”<br />
betalingsstandsning styres af en advokat, som forestår<br />
kontakten med kreditorerne.<br />
Den “stille” betalingsstandsning er ikke anmeldt til skifteretten<br />
og foretrækkes nogle gange, fordi virksomheden<br />
kan opnå mere diskretion.<br />
Men ved at den “stille” betalingsstandsning ikke er<br />
anmeldt til skifteretten, er den ikke reguleret af konkurslovens<br />
regler. Det betyder også, at de beskyttelsesmekanismer,<br />
konkursloven indeholder for blandt andet<br />
<br />
<br />
anvendelse. Det betyder også, at der er langt større risiko<br />
for ledelsen og de rådgivere, der bistår ledelsen, for at<br />
ifalde erstatningsansvar overfor kreditorer, der lider tab<br />
under en “stille” betalingsstandsning.<br />
Den “stille” betalingsstandsning kan normalt ikke anbefales !<br />
8.2.1.3 Betalingsstandsningens forløb<br />
Betalingsstandsning er ikke i sig selv nogen kreditor- Som nævnt indledes betalingsstandsningen med en<br />
ordning - der sker ingen sanering af gælden. Men betalings- anmeldelse til skifteretten, der noterer anmeldelsen og<br />
beskikker den advokat, virksomheden har foreslået, som<br />
varig løsning på virksomhedens økonomiske problemer, tilsyn.<br />
f.eks. en tvangsakkord, generel aftale om betalingshenstand<br />
(moratorium) eller – hvis ingen anden løsning<br />
er mulig – en konkurs.<br />
Skifteretten fastsætter et møde, der skal afholdes senest 3<br />
uger efter anmeldelsen. Alle kreditorer indkaldes til dette<br />
møde, hvor skifteretten tager stilling til, om betalings-<br />
8.2.1.1 Anmeldt betalingsstandsning<br />
standsningen skal fortsætte.<br />
Tilsynet skal udsende en orientering til alle kendte<br />
kreditorer inden 1 uge efter anmeldelsen. Denne orientering<br />
skal indeholde en redegørelse for årsagen til og formålet<br />
med betalingsstandsningen, virksomhedens seneste regnskab,<br />
oversigt over aktiver og passiver samt en liste over<br />
alle kreditorer. Tilsynet indkalder også til mødet i skifteretten.<br />
Endelig opfordrer tilsynet alle kreditorer til at<br />
anmelde deres krav over for tilsynet.<br />
På kreditormødet uddyber tilsynet formålet med<br />
betalingsstandsningen, og skifteretten beslutter på den<br />
baggrund, om betalingsstandsningen skal fortsætte. Hvis<br />
ingen kreditorer er mødt eller kreditorerne ikke har<br />
væsentlige indsigelser, og hvis tilsynet anbefaler en<br />
fortsættelse, vil skifteretten normalt forlænge betalingsstandsningen<br />
med 3 måneder. Tilsynet skal orientere<br />
kreditorerne om udfaldet af kreditormødet inden 1 uge.<br />
Når forlængelsen er ved at være udløbet, kan virksomheden<br />
bede skifteretten om at tillade, at betalingsstandsningen<br />
fortsætter i en yderligere periode – typisk 3 måneder. Hvis<br />
tilsynet støtter dette, vil skifteretten som regel imødekomme<br />
19/26
20<br />
KRISELEDELSE / KAPITEL 8<br />
anmodningen. Betalingsstandsningen kan på denne måde<br />
forlænges nogle gange, men kan ikke samlet vare mere end<br />
1 år.<br />
Betalingsstandsningen kan når som helst ophøre ved virksomhedens<br />
tilbagekaldelse, eller hvis betalingsstandsningen<br />
udløber uden at være begæret forlænget. Skifteretten kan<br />
også bestemme, at betalingsstandsningen skal ophøre,<br />
hvis den savner et rimeligt formål eller ledelsen/ejer ikke<br />
samarbejder loyalt.<br />
8.2.1.4 Drift under anmeldt betalingsstandsning<br />
Tilsynet skal godkende, at driften af virksomheden fortsætter.<br />
Når tilsynet har godkendt, at driften fortsætter,<br />
indebærer det, at alle krav, der opstår i forbindelse med<br />
driften, bliver fortrinsberettigede, hvis virksomheden<br />
senere går konkurs. Disse krav rangerer lige efter omkostningerne<br />
ved konkursbehandlingen, men før lønmodtagerkrav.<br />
Under betalingsstandsning er der mulighed for at opnå<br />
likviditetsmæssig forstærkning ved at optage lån i<br />
Lønmodtagernes Garantifond til lønninger, der forfalder<br />
til betaling under betalingsstandsningen.<br />
Hvis der påtænkes salg af virksomhed eller dele heraf, skal<br />
kreditorerne forinden høres. Høringen sker ved, at tilsynet<br />
orienterer kreditorerne om det påtænkte salg, hvorefter<br />
kreditorerne har en frist på 7 dage til at komme med eventuelle<br />
indsigelser.<br />
8.2.2 Akkord<br />
Som nævnt er betalingsstandsning i sig selv ikke nogen<br />
ordning med kreditorerne, men alene et pusterum til at<br />
arbejde for en ordning.<br />
8.2.2.1 Tvangsakkord<br />
Virksomhedens gæld kan saneres gennem en tvangsakkord,<br />
hvor virksomhedens kreditorer tilbydes minimum<br />
10 % af deres usikrede krav til fuld og endelig afgørelse af<br />
gælden.<br />
Rent praktisk skal dette ske ved at virksomheden i samarbejde<br />
med en uvildig revisor og en vurderingsmand<br />
(“tillidsmændene”) skal udarbejde et forslag til tvangsakkorden,<br />
som indeholder:<br />
- Oversigt over virksomhedens aktiver og grundlaget for<br />
værdiansættelsen<br />
- Oversigt over virksomhedens forpligtelser og eventuelle<br />
sikkerheder<br />
- Redegørelse for årsagen til, at virksomheden søger<br />
tvangsakkord og for, om der foreligger omstødelige<br />
dispositioner (det vil sige dispositioner, hvor nogle<br />
kreditorer er blevet forfordelt og lignende)<br />
- Beregning af den forventede dividende, hvis virksomheden<br />
i stedet erklæres konkurs<br />
- Selve akkordforslaget, ledsaget af driftsbudgetter, hvis<br />
forslaget indeholder en henstandsordning<br />
Det er vigtigt at notere, at tillidsmændenes opgave er at<br />
udarbejde de nævnte opstillinger og redegørelser. Tillidsmændene<br />
må ikke medvirke til selve akkordforhandlingerne<br />
med kreditorerne. Sædvanligvis vil det derfor være tilsynet<br />
under betalingsstandsningen, som fører disse forhandlinger<br />
i samarbejde med virksomhedens ledelse/ejere.<br />
Akkordforslaget kan gå ud på 1) betaling af et beløb her og<br />
nu til fuld og endelig afgørelse, f.eks. hvis der er tilveje-<br />
<br />
<br />
forventede driftsoverskud, 3) henstand med betaling af<br />
hele gælden (moratorium) eller en kombination af disse<br />
modeller. Alle usikrede kreditorer skal behandles ligeligt,<br />
medmindre de udtrykkeligt at accepteret at få en ringere<br />
stilling.<br />
Akkordforslaget skal for at være vedtaget tiltrædes af<br />
minimum 60 % af de usikrede kreditorer, både beregnet<br />
efter antal og efter kravenes størrelse. En virksomhed, der<br />
f.eks. har én meget stor kreditor, der i sig selv har et krav,<br />
der udgør 60 % af den samlede kreditormasse, kan således<br />
ikke opnå akkord alene på baggrund af accept fra den<br />
pågældende store kreditor. De øvrige små kreditorer skal<br />
også stemme for akkorden, så der i alt er minimum 60 %<br />
af antallet af kreditorer, der har stemt for.<br />
Hvis der tilbydes en akkord lydende på betaling af et beløb<br />
til fuld og endelig afgørelse, skal dette tiltrædes af samme<br />
procentdel af de usikrede kreditorer, som den del af<br />
gælden, som skal kvitteres efter forslaget, dog minimum<br />
60 % og maksimum 75 %. Hvis der tilbydes 50 % til fuld og<br />
endelig afgørelse, skal dette forslag tiltrædes af 60 % af<br />
kreditorerne. Hvis der tilbydes 30 %, skal det tiltrædes af<br />
70 % og hvis der tilbydes 10 % skal det tiltrædes af 75 %.<br />
Udover at forslaget skal tiltrædes af kreditorerne, skal det<br />
også godkendes af skifteretten (“stadfæstelse”).<br />
Akkorden er bindende også for de kreditorer, der har<br />
stemt imod, de kreditorer, som ikke har anmeldt krav og<br />
kreditorer, der ikke fremgår af virksomhedens bogføring,<br />
men hvis krav er opstået før den valgte skæringsdag for<br />
akkorden.<br />
8.2.2.2 Frivillig akkord<br />
Som det fremgår ovenfor, er der en række betingelser til<br />
grundlaget for en tvangsakkord, som gør det både<br />
omkostningsmæssigt og tidsmæssigt krævende at gennemføre<br />
processen.<br />
Hvis virksomheden har relativt få, men store kreditorer,<br />
kan det være hensigtsmæssigt i stedet at søge at indgå en<br />
aftale med hovedkreditorerne på frivillig basis, det vil sige<br />
en frivillig akkord. Dette forudsætter, at der kan opnås<br />
aftaler med alle kreditorer.<br />
For at gøre dette muligt, og hvis virksomheden har en<br />
likvid beholdning af en vis størrelse, er det oftest mest<br />
praktisk at aftale med de store kreditorer, at alle kreditorer<br />
med krav under en vis grænse, indfries fuldt ud. Akkordaftalerne<br />
indgås så kun med de resterede store kreditorer.<br />
En frivillig akkord binder ikke de kreditorer, der ikke har<br />
anmeldt krav eller kreditorer, hvis krav ikke fremgår af<br />
bogføringen (f.eks. erstatningskrav, der først bliver fremsat<br />
senere).<br />
8.2.3 Konkurs<br />
Virksomheden har også mulighed for at indgive egen<br />
begæring om konkurs. Begæringen koster 750 kr. i retsgebyr.<br />
Der skal også stilles sikkerhed for omkostningerne ved<br />
konkursbehandlingen – typisk 30.000 kr. Sikkerheden<br />
skal stilles kontant. Hvis virksomhedens likviditets-<br />
beredskab er helt i bund, kan ledelsen altså risikere, at der<br />
20/26
21<br />
KRISELEDELSE / KAPITEL 8<br />
ikke kan indgives konkursbegæring, fordi der ikke kan<br />
stilles den nødvendige sikkerhed.<br />
Beslutningen om, hvorvidt der skal indgives en konkursbegæring<br />
eller anmeldes betalingsstandsning afhænger af,<br />
om virksomhedens drift grundlæggende set er sund og<br />
hvilket potentiale virksomheden har.<br />
Konkurs må anbefales, hvis virksomheden ikke har reelle<br />
overlevelsesmuligheder, selvom der sker sanering af<br />
gælden og trimning af organisationen. I så fald er<br />
kreditorerne bedst tjent med en hurtig afvikling af virksomheden<br />
og navnlig en hurtig konstatering af tabet, således<br />
at kreditorerne kan foretage afskrivning i moms- og<br />
skattemæssig henseende.<br />
Hvis virksomheden har overlevelsespotentiale og virksomheden<br />
drives i selskabsform, men der ikke kan tilvejebringes<br />
tilstrækkelige midler til at tilbyde kreditorerne en<br />
akkord på minimum 10 %, er det også muligt at benytte<br />
konkurs i rekonstruktionsøjemed. I så fald kan virksomheden<br />
sælge alle aktiviteter til en køber til de priser, der<br />
kan opnås i dagens marked. Købesummen indgår i<br />
konkursboet og fordeles mellem kreditorerne.<br />
Hvis en virksomhed erklæres konkurs udpeger skifteretten<br />
en kurator, hvis opgave er at søge at skaffe størst mulig<br />
dividende til kreditorerne. Hvis aktiviteterne kan sælges<br />
til en køber, der agter at videreføre driften, kan aktiverne<br />
sælges til en højere pris, end hvis der sker salg i småbidder.<br />
Som oftest er det virksomhedens hidtidige ejere og ledelse,<br />
der har størst indsigt i virksomheden og som derfor er<br />
indstillet på at give den højeste pris - og oftest eneste bud<br />
- for virksomheden. Dette er baggrunden for, at det meget<br />
ofte er de hidtidige ejere, der køber aktiviteterne ud af<br />
konkursboet.<br />
21/26
22<br />
KRISELEDELSE / KAPITEL 9<br />
Kapitel 9: Beskatning ved rekonstruktion<br />
9.1 Indledning<br />
Hvis et selskab får tilført kapital uden, at der sker<br />
kapitaludvidelse, får selskabet et tilskud. Tilskud er<br />
skattepligtige, medmindre tilskuddet kan ydes skattefrit<br />
efter tilskudsreglerne om koncerninternt tilskud.<br />
Hvis tilskuddet er skattepligtigt og selskabet har et<br />
skattemæssigt underskud, vil underskuddet kunne<br />
udnyttes i forbindelse med tilskuddet.<br />
9.2.1.2 Skattefri koncerntilskud<br />
Fra 2007 er der åbnet op for, at der kan ydes skattefrit<br />
tilskud mellem selskaber, der er koncernforbundne.<br />
Skattefriheden for tilskuddene forudsætter, at der er<br />
national sambeskatning eller kunne være international<br />
sambeskatning. Tilskudsyderen skal enten være ultimativt<br />
moderselskab i koncernen eller et selskab, der kan udlodde<br />
skattefrit udbytte til et andet selskab i koncernen.<br />
9.2.2 Kapitalforhøjelse<br />
Udvidelser af selskabskapitalen er skattefri. Dette gælder<br />
både udvidelser ved kontante indskud og apportindskud.<br />
Dette gælder også indskud til overkurs.<br />
Selv om indskud til overkurs ikke er skattepligtige for<br />
selskabet, kan sådanne indskud have betydning for<br />
selskabets mulighed for underskudsfremførsel.<br />
Sker der nedbringelse eller indfrielse af en fordring i<br />
forbindelse med et kapitalindskud til debitor eller til et<br />
selskab, hvori debitor ejer mere end 10 % af selskabskapitalen,<br />
skal indskuddet skattemæssigt behandles som<br />
om, der var sket gældsnedsættelse. Dette betyder, at det<br />
fremførselsberettigede underskud nedsættes med det<br />
beløb, hvormed den indfriede fordrings nominelle værdi<br />
overstiger fordringens kursværdi. Ved opgørelse af<br />
fordringens kursværdi ses der bort fra kapitalindskuddet.<br />
Reglen er endvidere afgrænset med hensyn til, hvem der<br />
har foretaget indskuddet.<br />
Underskudsbegrænsningen sker dog kun, hvor ned-<br />
bringelsen eller indfrielsen svarer til en samlet ordning<br />
mellem en debitor og dennes kreditorer.<br />
9.2.3 Kapitalnedsættelse<br />
Nedskrivning af kapitalen i et selskab til dækning af<br />
underskud medfører ingen skattemæssige konsekvenser<br />
for selskabet.<br />
9.2.4 Gældseftergivelse<br />
En af de væsentligste parametre ved valget mellem mulige En gældseftergivelse, som et selskab opnår, er udtryk for,<br />
rekonstruktionsformer er de skattemæssige konsekvenser at selskabet har opnået en kursgevinst efter kursgevinstloven.<br />
af den valgte form.<br />
Gældseftergivelsen er skattepligtig for debitor selskabet,<br />
medmindre eftergivelsen sker som led i tvangsakkord,<br />
9.2 Rekonstruktion set fra debitors side<br />
frivillig akkord, gældskonvertering eller i koncernforhold,<br />
<br />
hvor kreditor ikke har tabsfradrag for sin fordring.<br />
anvendelse ved de forskellige former for rekonstruktion.<br />
Gældseftergivelsen kan også have betydning for debitor-<br />
9.2.1 Tilskud<br />
9.2.1.1 Skattepligtige tilskud<br />
selskabets ret til underskudsfremførsel. Hvis gældseftergivelsen<br />
er skattefri, vil det fremførselsberettigede<br />
underskud blive nedsat med det gældseftergivne beløb.<br />
Reglerne om begrænset underskudsfremførsel gælder<br />
også for fradragsberettiget tab. Hvis et selskab i et indkomstår<br />
opnår en gældseftergivelse, nedsættes uudnyttede fradragsberettigede<br />
tab, der kan fremføres efter reglerne i aktieavancebeskatningsloven,<br />
kursgevinstloven og ejendomsavancebeskatningsloven,<br />
fra det pågældende og tidligere<br />
indkomstår med det beløb, hvormed gælden er nedsat.<br />
Nedsættelsesbeløbet reduceres med den af debitor-<br />
selskabets indkomst, der hidrører fra selskabets frigørelse<br />
for gældsforpligtelsen, og i det omfang debitorselskabet<br />
efter reglerne i kursgevinstloven ikke skal medregne<br />
gevinsten på gælden ved sin indkomstopgørelse.<br />
Eftergives koncernintern gæld til under gældens værdi,<br />
kan det udløse underskudsbegrænsning.<br />
Direkte gældseftergivelse og indfrielse af en fordring ved<br />
kapitalindskud behandles således skattemæssigt på samme<br />
måde.<br />
9.2.5 Gældskonvertering<br />
Ved gældskonvertering forstås hel eller delvis konvertering<br />
af gæld til aktier eller konvertible obligationer. Gældskonvertering<br />
skal skattemæssigt sidestilles med gældsnedsættelse.<br />
Konverterer en kreditor en fordring i selskabet til<br />
selskabskapital, kan denne konvertering resultere i<br />
skattepligt eller underskudsbegrænsning for selskabet.<br />
Hvis der ligger en samlet ordning er gældskonverteringen<br />
imidlertid skattefri for selskabet, medmindre gælden<br />
nedskrives til et lavere beløb end fordringens værdi for<br />
kreditor på tidspunktet for konverteringen. Foreligger der<br />
ikke en samlet ordning eller nedskrives gælden til et lavere<br />
beløb end fordringens værdi, er selskabet skattepligtig af<br />
den ved konverteringen opnåede fordel.<br />
Underskud nedsættes med det beløb, hvormed den<br />
konverterede fordrings pålydende overstiger den konverterede<br />
fordrings kursværdi på tidspunktet for konverteringen.<br />
I samme omfang som gældseftergivelsen herefter skal<br />
indgå i selskabets skattepligtige indkomst, begrænses det<br />
fremførselsberettigede underskud ikke. Fordringens kursværdi<br />
skal beregnes på grundlag af det provenu, som<br />
kreditor kunne have fået, såfremt debitorselskabet var<br />
blevet likvideret på tidspunktet for konverteringen.<br />
22/26
23<br />
KRISELEDELSE / KAPITEL 9<br />
9.2.6 Rentefradraget ved gældseftergivelse<br />
Såfremt et selskab får eftergivet en del af sin gæld, har<br />
dette betydning for rentefradragsretten, idet der som<br />
hovedregel kun er fradrag for en forholdsmæssig del af de<br />
påløbne renter vedrørende den eftergivne gæld.<br />
9.2.7 Valg af rekonstruktionsform - samlet eller<br />
singulær ordning<br />
Ved nogle af de rekonstruktionsmuligheder, der har karakter<br />
af en frivillig ordning, er det afgørende, om der er tale om<br />
en samlet ordning eller en singulær ordning.<br />
Ved en samlet ordning beskattes fordelen ved gældseftergivelse<br />
som udgangspunkt ikke. Til gengæld indtræder der<br />
underskudsbegrænsning.<br />
Er der ikke tale om en samlet ordning, sker der ikke<br />
underskudsbegrænsning. Til gengæld vil fordelen ved<br />
rekonstruktionen som udgangspunkt være skattepligtig<br />
efter reglerne i kursgevinstloven.<br />
9.3 Rekonstruktion set fra kreditors side<br />
9.3.1 Fradrag for tab på fordringer<br />
Et selskab har som hovedregel fradrag for tab på fordringer.<br />
Tab på fordringer på koncernforbundne selskaber, kan dog<br />
som udgangspunkt ikke fradrages.<br />
Tabet kan alene fradrages såfremt fordringens eksistens<br />
samt ejerskabet til fordrin-gen kan dokumenteres. Det er<br />
yderligere en betingelse for at opnå skattemæssigt fradrag<br />
at tabet er konstateret. Herom henvises til kapitel 6, pkt.<br />
6.4.9.<br />
Da tabet først kan fradrages i det indkomstår, tabet er endeligt<br />
konstateret, kan det være en god ide, at søge tabet<br />
konstateret ved retslig inkasso så tidligt som muligt.<br />
9.3.2 Tilskud<br />
Yderen af et tilskud har som udgangspunkt ikke fradragsret<br />
for tilskuddet. Hvis yderen kan sandsynliggøre, at<br />
tilskuddet er en driftsomkostning for yderen, kan tilskuddet<br />
dog fradrages. Dette vil kunne være tilfældet, hvis<br />
tilskuddet er ydet af hensyn til yderens egen drift, f.eks. i<br />
tilfælde, hvor yderen er afhængig af, at det modtagende<br />
selskab fortsat leverer produkter eller aftager varer fra<br />
yderen.<br />
Yderen af skattefrie tilskud i koncernforhold har aldrig<br />
fradrag for tilskuddet. Dette gælder også de særlige tilfælde,<br />
hvor tilskuddet ellers ville være fradragsberettiget, idet det<br />
er ydet af hensyn til yderens egen drift.<br />
9.3.3 Lån contra tilskud<br />
Hvis der ydes lån til et nødlidende selskab, kan der opstå<br />
spørgsmål om, hvorvidt lånet reelt har karakter af et<br />
tilskud, som i så fald skal behandles efter ovennævnte regler.<br />
9.3.4 Fradrag for tab på aktier<br />
I forbindelse med salg af et selskabs aktier skal der sondres<br />
mellem såkaldte korttids- og langtidsaktier. Korttidsaktier<br />
har på tidspunktet for salg af aktierne været ejet af selskabet<br />
i mindre end 3 år. For korttidsaktier gælder det, at et eventuelt<br />
tab vil kunne fradrages i fortjenesten på andre<br />
korttidsaktier, det vil sige andre aktier solgt inden 3 år efter<br />
erhvervelsestidspunktet med gevinst. Derudover vil tabet<br />
kun kunne fradrages, hvis det overstiger summen af de<br />
modtagne udbytter af de pågældende aktier, som selskabet<br />
i ejer tiden har været fritaget for at medregne ved<br />
indkomstopgørelsen.<br />
Sælges aktierne efter at have været ejet af selskabet i mere<br />
end 3 år, vil der ikke kunne ske fradrag for tabet.<br />
På den baggrund bør det overvejes at sælge potentielt<br />
tabsgivende aktier inden 3 år fra erhvervelsen af aktierne.<br />
Ligeledes bør det overvejes at sælge aktierne inden<br />
selskabet, i hvilket man har aktier, bliver konkurstruet,<br />
eftersom tidspunktet for afståelsen af aktierne i et sådant<br />
tilfælde anses for at være tidspunktet for selskabets<br />
endelige opløsning. Dette tidspunkt vil i mange tilfælde<br />
ligge langt ude i fremtiden, og der vil således være risiko<br />
for, at 3-års fristen overskrides.<br />
Det bemærkes, at den nye skattereform lægger op til en<br />
afskaffelse af 3-års reglen. Hvis lovforslaget bliver vedtaget<br />
i dets nuværende form, vil selskabets aktieavancer<br />
fremover altid være skattefrie, mens tab ikke kan fradrages.<br />
23/26
24<br />
KRISELEDELSE / KAPITEL 10<br />
Kapitel 10: Bestyrelsesansvar og forsikring<br />
10.1 Indledning<br />
Et bestyrelsesmedlem kan ifalde erstatningsansvar,<br />
såfremt denne forsømmer at varetage selskabets interesser<br />
eller på anden vis optræder ansvarspådragende. Hvert<br />
medlem skal således i sit daglige virke være opmærksom<br />
på at tilsidesættelse af de pligter, der påhviler denne, kan<br />
føre til erstatningsansvar. Herudover bør det overvejes om<br />
der skal tegnes en bestyrelsesansvarsforsikring til d ækning<br />
af et eventuelt ansvar.<br />
10.2 Ansvarspådragende adfærd<br />
Det følger af aktieselskabsloven og af anpartsselskabsloven,<br />
at bestyrelsesmedlemmer er pligtige til at erstatte eventuelle<br />
skader, som de forsætligt eller uagtsomt har tilføjet<br />
selskabet, aktionærerne, kreditorerne eller tredjemand.<br />
Bestyrelsens erstatningsansvar bedømmes efter en traditionel<br />
culpanorm, hvorefter der i det mindste skal foreligge<br />
uagtsomhed, for at der kan ifaldes erstatningsansvar. Dette<br />
betyder, at beslutninger, som efterfølgende viser sig at<br />
tilføje selskabet skade, ikke kan føre til erstatningsansvar,<br />
hvis de er truffet på et forsvarligt grundlag.<br />
Bestyrelsesmedlemmets ansvar fastlægges altså efter<br />
normen for, hvorledes et fornuftigt bestyrelsesmedlem<br />
havde handlet i en given situation.<br />
Overtrædelse af lovgivningen<br />
Selskabslovgivningen og årsregnskabsloven, som angiver<br />
konkrete opgaver, som bestyrelsen skal varetage, vil<br />
således være et vigtigt element til vurderingen af handlemåden<br />
for bestyrelsen. Eksempelvis skal et bestyrelsesmedlem<br />
sammen med den øvrige bestyrelse sørge for en<br />
forsvarlig organisation af selskabets virksomhed, selskabet<br />
skal til enhver tid have et forsvarligt kapitalberedskab, og<br />
der skal føres tilfredsstillende kontrol med selskabets<br />
bogføring og formueforvaltning. Herudover skal bestyrelsen<br />
føre tilsyn med direktionens arbejde og aktivt sørge for at<br />
holde sig orienteret om selskabets drift, således at den kan<br />
agere derefter.<br />
Det forudsættes således, at hvert bestyrelsesmedlem<br />
besidder et grundlæggende kendskab til selskabs- og<br />
årsregnskabslovens regler.<br />
Anden lovgivning er også relevant og som eksempel vil<br />
overtrædelse af regler om insiderhandel, konkurrenceretsforhold,<br />
skatte- og afgiftslovgivning med videre have<br />
betydning.<br />
Vedtægter og forretningsorden<br />
Selskabets vedtægter og forretningsorden yder herudover<br />
bidrag til fastlæggelsen af normen for ansvarspådragende<br />
adfærd. Bestyrelsen bør således sætte sig grundigt ind i,<br />
hvilke handlepligter og begrænsninger vedtægterne og<br />
forretningsordenen sætter for bestyrelsens handlemuligheder.<br />
Den gode adfærd<br />
Lovgivning, vedtægter og forretningsorden er bidrag til<br />
fastlæggelsen af den gode adfærd og angiver, hvorledes et<br />
fornuftigt bestyrelsesmedlem bør handle.<br />
Generelt har bestyrelsen relativt vide rammer for ansvarsfrit<br />
at træffe forretningsmæssige beslutninger, uanset om<br />
det måtte vise sig at være fejlbeslutninger, så længe det<br />
sker med varetagelse af selskabets interesse for øje og på<br />
<br />
<br />
således bestyrelsens retsstridige og uoplyste handlemåde,<br />
der kan medføre et bestyrelsesansvar. Om beslutningen<br />
efterfølgende viser sig at være den forretningsmæssige<br />
mest optimale handlemåde, er således sekundært for<br />
forståelsen af den ansvarspådragende handling. Ansvars-<br />
<br />
stillingtagen til selskabets problemer.<br />
Som oftest medfører sammenbrud af virksomheden, at<br />
der rejses spørgsmål om ansvar for selskabets bestyrelse.<br />
Et typeeksempel er således spørgsmålet om bestyrelsens<br />
ansvar ved at have fortsat selskabets drift. En bestyrelse<br />
vil som udgangspunkt ikke ifalde ansvar, så længe der er<br />
rimelig grund til at føre forhandlinger om en løsning på<br />
selskabets økonomiske problemer. Bestyrelsen bør således<br />
være mere opmærksom på den økonomiske situation,<br />
løbende ændre budgetter, risikostyre osv. for at træffe<br />
<br />
<br />
-<br />
lag. I forsøg på decideret rekonstruktion af et nødlidende<br />
selskab vil dispositionsfriheden til at føre sådanne<br />
forhandlinger være yderligere udvidet. I disse situationer<br />
er det almindeligvis rimeligt, at bestyrelsen ikke – oven i<br />
arbejdet med at løse selskabets problemer – skal frygte for<br />
at blive draget til ansvar. Hvis bestyrelsen derimod<br />
forskelsbehandler visse kreditorer ved rekonstruktionsforsøg,<br />
vil bestyrelsen derimod lettere kunne ifalde ansvar.<br />
Bestyrelsen skal således sørge for at træffe sine beslutninger<br />
<br />
<br />
en forsvarlig handlemåde. Tilsidesættelse af disse<br />
forpligtelser kan efter omstændighederne være ansvarspådragende.<br />
Individuelt ansvar<br />
Bestyrelsesansvaret er individuelt og påhviler det enkelte<br />
bestyrelsesmedlem. Bestyrelsen har et fælles ansvar for at<br />
lede selskabet, men ansvar er udelukket, hvis det enkelte<br />
bestyrelsesmedlem ikke har handlet uagtsomt. Vurderingen<br />
tager således udgangspunkt i den opgavefordeling, som<br />
følger af loven og selskabets praksis.<br />
Som ovenfor nævnt forudsættes det, at hvert bestyrelsesmedlem<br />
besidder et grundlæggende kendskab til selskabs-<br />
og årsregnskabslovens regler. Herudover må bestyrelsesmedlemmet<br />
have en grundlæggende forretningsmæssig<br />
forståelse. Bestyrelsesmedlemmer er som udgangspunkt<br />
ikke underlagt et decideret professionsansvar. Et bestyrelsesmedlem<br />
med en særlig sagkundskab vil dog efter<br />
omstændighederne kunne underkastes en strengere<br />
ansvarsbedømmelse.<br />
Der gælder den samme ansvarsnorm for alle bestyrelsesmedlemmer.<br />
Det er således uden betydning om man er<br />
generalforsamlingsvalgt, medarbejdervalgt, professionel<br />
eller ikke-professionel medlem eller om man er valgt<br />
grundet familiær tilknytning til aktionærerne/anpartshaverne.<br />
Ansvaret er ligeledes ikke afhængigt af, om<br />
<br />
<br />
24/26
25<br />
KRISELEDELSE / KAPITEL 10<br />
Et bestyrelsesmedlem er underlagt ansvar for selskabets<br />
drift i den periode, denne er medlem. Ansvaret vil generelt<br />
ophøre fra det tidspunkt, hvor et medlem udtræder, med<br />
undtagelse af de beslutninger, som medlemmet har været<br />
med til at træffe, der først gennemføres efter medlemmets<br />
udtræden. Ligeledes kan et indtrædende medlem, der ikke<br />
var med til at træffe den ansvarspådragende beslutning,<br />
blive ansvarlig, såfremt han ikke bringer et ulovligt forhold<br />
til ophør på det tidspunkt, hvor han opdager eller burde<br />
opdage dette. Et nytilkommet bestyrelsesmedlem vil dog<br />
blive ydet en rimelig tid til at sætte sig ind i selskabets<br />
forhold og økonomi, før denne må anses for at have del i<br />
ansvaret.<br />
<br />
<br />
handling eller undladelse, hæfter disse solidarisk. Ansvaret<br />
for det enkelte bestyrelsesmedlem kan dog lempes, når<br />
dette under hensyn til skyldgraden, skadens størrelse og<br />
<br />
erfaring eller viden om bestyrelse af virksomheder vil dog<br />
ikke kunne give anledning til lempelse af ansvaret.<br />
10.3 Ansvarsbegrænsning og forsikring<br />
Et bestyrelsesmedlem vil i konkrete beslutninger kunne<br />
begrænse sit ansvar ved at eventuel uenighed i bestyrelsen<br />
tilføres bestyrelsesprotokollen. Notering af en stemme<br />
imod et forslag vil dog ikke altid være tilstrækkeligt, hvis<br />
beslutningen gennemføres og bestyrelsesmedlemmet ser<br />
passivt til. I mere vigtige tilfælde bør bestyrelsesmedlemmet<br />
orientere aktionæren/anpartshaveren som har valgt<br />
denne, således at beslutningen eventuelt kan træffes på en<br />
ekstraordinær generalforsamling – bestyrelsesmedlemmet<br />
skal dog være opmærksom på, om dette vil kunne anses<br />
som værende et brud på bestyrelsesmedlemmets tavshedspligt.<br />
Bestyrelsesmedlemmet må således i nogle<br />
situationer gribe yderligere ind eller træde helt ud af<br />
bestyrelsen og evebtuelt tillige give orientering til<br />
aktionærerne/anpartshaverne om det forhold, der har<br />
foranlediget medlemmets udtræden.<br />
Til dækning af det økonomiske ansvar er der mulighed for<br />
<br />
<br />
lovregler om tegning af ansvarsforsikring for bestyrelsesmedlemmer.<br />
Ansvarsforsikringen vil - alt efter vilkårene i<br />
policen og den konkrete situation - dække det eventuelle<br />
erstatningsansvar som vil blive pålagt bestyrelsen. Man<br />
bør i den forbindelse være opmærksom på, om forsikringen<br />
dækker andet end simpel uagtsomhed og hvilke begrænsninger<br />
forsikringen har. Uheldet kan være ude selv for det<br />
mest velforberedte og omhyggelige bestyrelsesmedlem, og<br />
er der tale om store beløb, er det naturligt, at man ønsker<br />
at være forsikret. Det må ikke antages, at et seriøst arbejdende<br />
bestyrelsesmedlem vil påtage sig en yderligere risiko, blot<br />
fordi der foreligger en forsikring, men det sikres, at<br />
bestyrelsesmedlemmet ikke bliver handlingslammet<br />
grundet frygten for erstatningsansvar. Bestyrelsesansvarsforsikringen<br />
kan både tegnes og betales af selskabet i et<br />
rimeligt omfang.
25<br />
KRISELEDELSE / KAPITEL 10<br />
Et bestyrelsesmedlem er underlagt ansvar for selskabets<br />
drift i den periode, denne er medlem. Ansvaret vil generelt<br />
ophøre fra det tidspunkt, hvor et medlem udtræder, med<br />
undtagelse af de beslutninger, som medlemmet har været<br />
med til at træffe, der først gennemføres efter medlemmets<br />
udtræden. Ligeledes kan et indtrædende medlem, der ikke<br />
var med til at træffe den ansvarspådragende beslutning,<br />
blive ansvarlig, såfremt han ikke bringer et ulovligt forhold<br />
til ophør på det tidspunkt, hvor han opdager eller burde<br />
opdage dette. Et nytilkommet bestyrelsesmedlem vil dog<br />
blive ydet en rimelig tid til at sætte sig ind i selskabets<br />
forhold og økonomi, før denne må anses for at have del i<br />
ansvaret.<br />
<br />
<br />
handling eller undladelse, hæfter disse solidarisk. Ansvaret<br />
for det enkelte bestyrelsesmedlem kan dog lempes, når<br />
dette under hensyn til skyldgraden, skadens størrelse og<br />
<br />
erfaring eller viden om bestyrelse af virksomheder vil dog<br />
ikke kunne give anledning til lempelse af ansvaret.<br />
10.3 Ansvarsbegrænsning og forsikring<br />
Et bestyrelsesmedlem vil i konkrete beslutninger kunne<br />
begrænse sit ansvar ved at eventuel uenighed i bestyrelsen<br />
tilføres bestyrelsesprotokollen. Notering af en stemme<br />
imod et forslag vil dog ikke altid være tilstrækkeligt, hvis<br />
beslutningen gennemføres og bestyrelsesmedlemmet ser<br />
passivt til. I mere vigtige tilfælde bør bestyrelsesmedlemmet<br />
orientere aktionæren/anpartshaveren som har valgt<br />
denne, således at beslutningen eventuelt kan træffes på en<br />
ekstraordinær generalforsamling – bestyrelsesmedlemmet<br />
skal dog være opmærksom på, om dette vil kunne anses<br />
som værende et brud på bestyrelsesmedlemmets tavshedspligt.<br />
Bestyrelsesmedlemmet må således i nogle<br />
situationer gribe yderligere ind eller træde helt ud af<br />
bestyrelsen og evebtuelt tillige give orientering til<br />
aktionærerne/anpartshaverne om det forhold, der har<br />
foranlediget medlemmets udtræden.<br />
Til dækning af det økonomiske ansvar er der mulighed for<br />
<br />
<br />
lovregler om tegning af ansvarsforsikring for bestyrelsesmedlemmer.<br />
Ansvarsforsikringen vil - alt efter vilkårene i<br />
policen og den konkrete situation - dække det eventuelle<br />
erstatningsansvar som vil blive pålagt bestyrelsen. Man<br />
bør i den forbindelse være opmærksom på, om forsikringen<br />
dækker andet end simpel uagtsomhed og hvilke begrænsninger<br />
forsikringen har. Uheldet kan være ude selv for det<br />
mest velforberedte og omhyggelige bestyrelsesmedlem, og<br />
er der tale om store beløb, er det naturligt, at man ønsker<br />
at være forsikret. Det må ikke antages, at et seriøst arbejdende<br />
bestyrelsesmedlem vil påtage sig en yderligere risiko, blot<br />
fordi der foreligger en forsikring, men det sikres, at<br />
bestyrelsesmedlemmet ikke bliver handlingslammet<br />
grundet frygten for erstatningsansvar. Bestyrelsesansvarsforsikringen<br />
kan både tegnes og betales af selskabet i et<br />
rimeligt omfang.