Download PDF - WebProof
Download PDF - WebProof
Download PDF - WebProof
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
LEDELSE I SUNDHEDSVÆSENET<br />
TEMA: I PRESSENS SØGELYS<br />
Lær at håndtere journalisterne<br />
12<br />
LEDELSE ER EN KUNST<br />
Interview med museumsdirektør<br />
Karen Grøn<br />
24<br />
SUNDHEDSCENTER I DEN<br />
FINSKE ØDEMARK<br />
Reportage fra polarcirklen<br />
34<br />
2 – MAJ 2013
SILENTIA SKÆRMSYSTEM<br />
Optimal hygiejne & eksibel funktion<br />
Book tid for en<br />
GRATIS FREMVISNING<br />
hos jer af en Silentia foldeskærm<br />
på telefon 39 90 85 85<br />
eller mail info@silentia.dk<br />
Let at rengøre<br />
Let at folde sammen og trække ud<br />
Mobil eller fast monteret<br />
Silentia foldeskærme er svaret på de krav, som stilles<br />
til afskærmning indenfor sygeplejen. Systemet er godt<br />
gennemtænkt, eksibelt i monteringen og kan tilpasses<br />
ethvert patientrum. Du får et godt overblik over stuen,<br />
ligesom patienternes privatliv sikres.<br />
Silentia’s foldeskærme er lette<br />
at holde rene, lukker ikke lyset<br />
ude og har et ot design.<br />
SKÆRMER AF UDEN AT LUKKE INDE<br />
SILENTIA APS – TEL: 39 90 85 85 • FAX: 72 62 31 00 • INFO@SILENTIA.DK • WWW.SILENTIA.DK<br />
hstd
VELFÆRDSTEKNOLOGI:<br />
Hvad er det nu, det helt<br />
præcist betyder? REDSKABET PÅVIRKER<br />
ARBEJDET<br />
10<br />
KRONIK:<br />
Patienten i centrum, den<br />
store ledelsesudfordring<br />
Lægetermometret benyttes første gang<br />
i begyndelsen af 1900-tallet, da mulig- AF MARIE FUGLSANG OG<br />
heden for at kombinere glas og kviksølv LOUISE LUND MØLLER<br />
mødte et INDHOLDSFORTEGNELSE<br />
presserende behov for at få<br />
mere nøjagtige målinger. Det førte til, at<br />
kviksølvtermometret blev introduceret<br />
som fast teknologisk 4 LÆSERNE redskab SYNES på alle ho- OM FORKANT:<br />
spitaler. Men kviksølv Få et smugkig var på et resultaterne farligt fra læserundersøgelsen<br />
grundstof, og kravet om et rent miljø fik<br />
5 LEDER:<br />
den teknologiske bølge til at rulle videre.<br />
Lyt, lær og forstå<br />
I dag benyttes digitale målesystemer,<br />
der via infrarød 6 AKTUELT:<br />
varmestråling meget<br />
præcist kan måle Om Lederforeningsvalg kropstemperaturen. 2013, kommunikationskurser<br />
Snart kan temperaturmåling og andre muligheder fås på for en kompetenceudvikling<br />
app til smartphonen, hvilket giver helt<br />
nye perspektiver 10 IT: for VELFÆRDSTEKNOLOGI<br />
telemedicinsk behandling.<br />
– HOT ELLER NOT?<br />
Vi ser på, hvad begrebet egentlig dækker over<br />
Udgangspunktet for de forskellige teknologier<br />
har alle været behovet for præ-<br />
12 TEMA: SUNDHED I MEDIERNES<br />
cist at kunne måle SØGELYS:<br />
kroppens temperatur.<br />
Men de redskaber, Læs der med er blevet og lær benyttet<br />
at forstå pressen<br />
til at undersøge og registrere kropstilstanden<br />
med, 22 påvirker KRONIK: og forandrer PATIENTEN altså I CENTRUM<br />
processer og arbejdsgangene.<br />
– EN LEDELSESUDFORDRING:<br />
Ny masterafhandling fra CBS<br />
22 28 40<br />
KRO<br />
NIK<br />
HUNDE OG SYGEPLEJERSKER:<br />
Tværfaglig forskning blev<br />
en succes<br />
PANTONE<br />
291 C<br />
Har vi brug for en fælles forståelse af, hvordan vi sætter patienten i cent<br />
kunne gøre det i praksis? Region Hovedstadens Kvalitetspolitik indeholder<br />
ning om, at ”Patienten skal være i Centrum”<br />
Interview med Karen Grøn, direktør for Kunstmuseet<br />
Trapholt<br />
1 . Politikken indeholder en bred<br />
af, hvad der ligger i, at patienten skal være i centrum, og der er nogle konkre<br />
fungerer som indikatorer på, om målet er opfyldt. Vi har, som led i vores af<br />
Master of Public Governance, interviewet ledere og sygeplejersker på to af<br />
vedstadens hospitaler om deres arbejde med at sætte patienten i centrum.<br />
24 FRA KAOS OG MAGTKAMPE TIL<br />
SAMMENHOLD OG SUCCES:<br />
28 SYGEPLEJERSKERS DELTAGELSE<br />
I FORSKNINGSPROJEKT GAV<br />
Snæver versus bred fortolkning<br />
VIRKELIG POTE:<br />
Ingen af hospitalerne, der har indgået i vores undersøgelse, har ekspliciteret<br />
Tværfaglig forskning kan betale sig<br />
hvordan målet om at have patienten i centrum fortolkes, og spørgsmålet er o<br />
er behov for det? På den ene side kan det være hensigtsmæssigt at tydeliggø<br />
sikre, at der er en fælles forståelse, så alle kan arbejde i den samme retning,<br />
anden OM DISTANCELEDELSE:<br />
side så handler det med at sætte patienten i centrum jo om at tag<br />
punkt Tips og i den tricks enkelte til din patient ledelseog<br />
sikre, at patientens individuelle behov tilg<br />
snæver definition af, hvad det vil sige ”at sætte patienten i centrum”, kan der<br />
begrænsning i forhold til at nå målet. Vi mener, at der er behov for lokale d<br />
hvordan Reportage patienterne fra sundhedscenter kommer i centrum. i Nordfinland Drøftelser, som involverer patienter<br />
deres ønsker og behov er afgørende.<br />
32 VÆRKTØJSKASSEN: VÆRD AT VIDE<br />
34 DE FJERNER FISKEKROGE I IVALO:<br />
40 KORT OG BLÅT:<br />
Selvbestemmelse versus kontrol<br />
Småt, men godt om en farve med historie<br />
Resultaterne af Den Landsdækkende Undersøgelse af Patientoplevelser for<br />
offentliggjort, og mange ledere står overfor udfordringen med at skulle motiv<br />
bejderne til i højere grad at sikre patienterne gode oplevelser. For de sygep<br />
har Tre interviewet, nye titler om er ledelse det afgørende for deres motivation og for deres muli<br />
sætte patienten i centrum, at de har frihed til selv at kunne tilrettelægge de<br />
og at de ikke skal gå på kompromis med deres faglige idealer. Flere af sygep<br />
oplever, at ledelsen kontrollerer deres arbejde og de oplever det som indgrib<br />
til deres selvbestemmelse. De ser ikke kontrollen som et redskab til at følg<br />
forbedre patienternes oplevelser. Sygeplejerskerne ændrer måske deres a<br />
udelukkende pga. denne ydre kontrol. Overfor sygeplejerskernes ønske om a<br />
41 BØGER, DU KAN BRUGE:<br />
BLÅT TIL LYST:<br />
Forkant stiller skarpt på<br />
farven blå<br />
PATIENTEN I CENTRUM<br />
EN LEDELSESUDFORDRING<br />
FORKANT 2. 2013<br />
3
4<br />
LÆSERNE SYNES OM FORKANT<br />
Vi har nu i to omgange spurgt Forkants læsere om deres brug af magasinet og deres tilfredshed<br />
med samme. Her kommer et lille udsnit af besvarelserne, som 633 ledende sygeplejersker har givet.<br />
Vi gentager undersøgelsen en sidste gang før sommerferien og håber, at endnu flere vil deltage.<br />
FLERE AF FORKANTS LÆSERE HAR RIGTIG MANGE<br />
MEDARBEJDERE AT HOLDE STYR PÅ<br />
Andre<br />
Min ægtefælle/sambo<br />
Kolleger<br />
Nej,<br />
kun mig<br />
10%<br />
6%<br />
21%<br />
3 %<br />
9 %<br />
26%<br />
16 %<br />
37%<br />
0-10<br />
11-25<br />
26-49<br />
50-299<br />
300 og derover<br />
77 %<br />
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 %<br />
3 UD AF 4 LÆSERE LÆSER ELLER KIGGER I BLADET,<br />
HVER GANG DET UDKOMMER<br />
Hvor mange medarbejdere har du personaleansvar for? Hvor tit læser du eller kigger i medlemsmagasinet Forkant<br />
FORKANT ER MEST TIL EGET BRUG – MEN ANDRE FÅR<br />
OGSÅ LOV AT LÆSE MED<br />
Er der andre end dig, der kigger i det samme nummer af<br />
magasinet? Du har mere end én svarmulighed<br />
20%<br />
1%<br />
5%<br />
74%<br />
Hver gang,<br />
det udkommer<br />
Nogle gange<br />
Jeg får det, men<br />
har aldrig læst det<br />
Jeg har aldrig set et<br />
nummer af Forkant<br />
PÅ EN RÆKKE PUNKTER SES EN STIGENDE TILFREDS-<br />
HED MED FORKANT. FRA REDAKTIONENS SIDE HÅBER<br />
VI FORTSAT AT KUNNE ØGE TILFREDSHEDEN.<br />
Gennemsnitskarakter, på en skala fra 1-10,<br />
hvor 1 = Helt uenig og 10 = Helt enig<br />
#3/2012 # 4/2012<br />
Magasinet giver mig relevante informationer<br />
om Lederforeningen 6,8 7,3<br />
Magasinet styrker min faglige identitet<br />
som sygeplejerske 6,4 6,8<br />
Magasinet giver mig inspiration til<br />
mit ledelsesarbejde 6,6 6,8<br />
Jeg får også lyst til at læse næste<br />
nummer af Forkant 7,2 7,5<br />
Uddrag af to runder læserundersøgelser af Forkant, foretaget via web i henholdsvis november 2012 og marts 2013, i forbindelse med nummer 3/2012 og 4/2012.<br />
Sammenlagt 633 besvarelser (renset for dubletter), ligeligt fordelt på regioner, køn og alder ift. medlemssammensætningen. For yderligere informationer om undersøgelsen<br />
kontakt Forkants redaktion på info@forkant-redaktion.dk
LEDER<br />
LYT, LÆR OG FORSTÅ<br />
Jeg kender ingen ledende sygeplejersker,<br />
der ikke vil patienter<br />
og borgere det bedste, og som<br />
ikke ønsker at skabe verdens<br />
bedste sundhedsvæsen.<br />
Men jeg kender samtidig mange<br />
ledende sygeplejersker, der ikke<br />
altid er enige med deres medarbejdere<br />
om vejen til at nå målet.<br />
Og det er vel humlen i mange af<br />
de meningsforskelle, vi kan have<br />
som sygeplejersker: Der ER forskel<br />
på, om man er leder eller<br />
medarbejder, og hvis vi ikke lytter til hinandens forskellige udgangspunkter,<br />
så har vi svært ved at forstå hinanden, og vi får<br />
endnu mere svært ved at skabe nyt.<br />
For mig at se handler det meget om, at vi skal have bragt tillid<br />
tilbage på arbejdspladserne og idéen om et fælles ansvar, der<br />
omfatter både ledere og medarbejdere.<br />
Lederen kan ikke alene skabe et godt arbejdsmiljø, og lederen<br />
kan ikke alene give den enkelte medarbejder faglig udvikling.<br />
Medarbejderen skal også ønske, bidrage og komme med initiativer.<br />
I fællesskab kan ledere og medarbejdere løfte meget og udrette<br />
meget, og i fællesskab kan vi opleve glæden ved at løse<br />
opgaverne sammen og fejre resultaterne og den ros, der naturligt<br />
følger med en succes!<br />
Lyt, lær og forstå kunne også snildt være et slogan for forhandlingerne<br />
mellem arbejdsgiverne og fagforeningerne.<br />
Den seneste konflikt mellem lærerne og KL har været en pinlig<br />
affære at se og høre på. Og nu kommer så turen til de praktiserende<br />
læger …<br />
Og ja, jeg bruger det helt og aldeles gammeldags ord ”pinligt”<br />
og med rette, synes jeg.<br />
Der skal to til at danse tango, og sådan er det også i en forhandling.<br />
Vi står i et kulturskifte, hvor både arbejdstagerne og<br />
arbejdsgiverne trænger til at forny viljen til at se i større helheder,<br />
til at lytte til og forstå hinandens udgangspunkter og til at<br />
samarbejde, i stedet for at sidde i hver sin skyttekrav og stille<br />
krav til hinanden, som er så forudsigelige at – ja – det er pinligt!<br />
Jeg taler ikke om, at vi som arbejdstagere ikke må stille krav om<br />
f.eks. mere i løn, men jeg taler om, at vi som fagforeninger og<br />
arbejdsgivere prøver at finde nye forhandlingsformer, hvor vi<br />
giver plads til, at vi lytter til hinandens behov, ønsker og visioner<br />
med udgangspunkt i det, vi har til fælles – sundhedsvæsenet,<br />
skolen, patienterne m.m.<br />
Rigtig god sommer til alle med ønsket om, at resten af 2013<br />
bringer mere JA end NEJ til nye samarbejder.<br />
Irene Hesselberg<br />
Formand for Lederforeningen i DSR<br />
PS! Husk, at der er valg til alle poster i Lederforeningens bestyrelse,<br />
formandsposten og det nyeste nye: En frikøbt næstformand<br />
til Lederforeningen. Så tænk lidt over det i sommerferien :-)<br />
FORKANT 2. 2013<br />
5
6<br />
LEDENDE SYGEPLEJERSKER PÅ<br />
KOMMUNIKATIONSKURSUS<br />
– Lederforeningen har i foråret udbudt en række kurser. I maj kom 17<br />
ledende sygeplejersker fra hele landet til Kvæsthuset for at lære<br />
om forandringskommunikation.<br />
Deltagerne lærte bl.a., hvordan man rent<br />
strategisk kan forsøge at flytte holdninger<br />
og få folk til at ændre adfærd. Et af<br />
budskaberne fra kursusholderne var, at<br />
det handler om på forhånd at planlægge<br />
og analysere sin kommunikation, så man<br />
får afklaring på, hvad der skal kommunikeres<br />
til hvem, hvornår og hvordan.<br />
Karina Larsen, klinisk afdelingssygeplejerske<br />
på Rigshospitalet, deltog i kurset,<br />
og hun fortæller:<br />
”Jeg fik redskaber til at gøre komplekse,<br />
dagligdags problemer og dilemmaer let-<br />
tere at håndtere. Redskaber, jeg i fremtiden<br />
vil kunne anvende i flere af mine arbejdsområder.<br />
Jeg fik også nye vinkler på,<br />
hvordan jeg kan kommunikere målrettet<br />
til mit personale og se muligheder frem<br />
for at fastlåse mig i dialogen med og omkring<br />
problemstillinger i arbejdet.”<br />
Lederforeningen planlægger at gentage<br />
kurset om forandringskommunikation i<br />
efteråret. Hvis du allerede nu ved, at du<br />
gerne vil deltage, kan du skrive en mail til<br />
Lone Nørgaard Møller:<br />
Lone@Forkant-redaktion.dk <br />
GENERALFORSAMLING I LEDERFORENINGEN<br />
–<br />
Lederforeningens generalforsamling<br />
afholdes den 9. oktober 2013 på Center<br />
for Ledelse i København fra kl.<br />
14:00-16.00. Adressen er Folke Bernadottes<br />
Allé 45, 2100 København.<br />
Dagsorden ifølge vedtægterne.<br />
Deadline for indsendelse af forslag til<br />
Generalforsamlingen er den 25. september<br />
2013. Forslag sendes til:<br />
lederforeningen@dsr.dk med medlemsnummer<br />
og navn på forslagsstiller(e).<br />
SÆT X HELE DAGEN<br />
Forud for generalforsamlingen byder<br />
Lederforeningen på en anderledes<br />
præsentation af kandidaterne til LE-<br />
DERFORENINGSVALGET 2013. Her vil<br />
vores formandskandidater, næstformandskandidater<br />
og vores bestyrelseskandidater<br />
diskutere højaktuelle<br />
emner med arbejdsgivere, repræsentanter<br />
fra det private erhvervsliv mm.<br />
Sæt derfor X i din kalender allerede fra<br />
kl. 10:00. Lederforeningen byder på<br />
frokost på Center for Ledelse, hvis du<br />
deltager i begge arrangementer.<br />
Du kan allerede nu tilmelde dig dagen<br />
på Lederforeningens hjemmeside.<br />
Vi ses!
LEDERFORENINGSVALG 2013:<br />
STIL OP OG SKAB RESULTATER<br />
FOR LEDENDE SYGEPLEJERSKER<br />
Har du overvejet at blive politisk aktiv i Lederforeningen? Så<br />
er det nu, du kan præge den politiske udvikling og påvirke<br />
det danske sundhedsvæsen fra en anden platform end den,<br />
du befinder dig i til daglig. Stil op til valg i Lederforeningen i<br />
Dansk Sygeplejeråd og skab resultater. Fremfør dine mærkesager<br />
på højt politisk niveau og få indflydelse på ledende<br />
sygeplejerskers vilkår i Danmark. Og så kan du tilmed skrive<br />
”bestyrelsesarbejde” på dit CV og udvide dit ledernetværk<br />
på landsplan.<br />
”Stil op til valg i Lederforeningen og brug din mulighed for at få<br />
indflydelse på retningen for de ledende sygeplejersker i Danmark.<br />
Lederne er vigtige aktører i udviklingen af sundhedsvæsenet og<br />
har fået samme betingelser som ledere i det private erhvervsliv.<br />
Dog får de ledende sygeplejersker ikke den samme lønmæssige<br />
anerkendelse. Derfor gør vi vores bedste i Lederforeningen for at<br />
ændre på de vilkår, lederne tilbydes i sundhedsvæsenet i dag,” siger<br />
nuværende formand for Lederforeningen, Irene Hesselberg.<br />
I efteråret 2013 er alle poster i Lederforeningens bestyrelse på<br />
valg. Du kan stille op til posten som:<br />
• Formand<br />
• Næstformand<br />
• Bestyrelsesmedlem<br />
Formands- og næstformandsposten kræver, at du er fuldtidspolitiker.<br />
Du er derfor frikøbt som politiker i Lederforeningen og har<br />
mulighed for at søge orlov fra dit nuværende arbejde.<br />
Formand, næstformand og den adm. chef udgør den daglige ledelse<br />
i Lederforeningen. Det er første gang i Lederforeningens<br />
historie, at der skal vælges en frikøbt næstformand.<br />
”Det har stor politisk betydning, at Lederforeningen nu skal vælge<br />
en frikøbt næstformand. Lederforeningen arbejder bl.a. for le-<br />
AKTUELT<br />
dende sygeplejerskers sygeplejefaglige ledelsespositioner i<br />
sundhedsvæsenet. Med en frikøbt næstformand kan vi udvide<br />
vores indflydelsesmuligheder endnu mere,” siger nuværende<br />
næstformand og ledende oversygeplejerske, Carin Engel.<br />
For at få så mange synspunkter på bordet som muligt ønsker Lederforeningen<br />
i DSR en bredt sammensat bestyrelse. Det giver et<br />
godt udgangspunkt for at træffe de rigtige beslutninger og præge<br />
Lederforeningens arbejde i den rigtige retning.<br />
• Du er valgbar, hvis du er ledende sygeplejerske og pr. 1. september<br />
2013 registreret som aktivt ledermedlem af Dansk<br />
Sygeplejeråd.<br />
• Ledende sygeplejersker på alle ledelsesniveauer kan stille op.<br />
• Valgperioden er to år.<br />
Følg med på www.dsr.dk/lederforeningsvalg2013<br />
Meld dit kandidatur senest den 30. september 2013<br />
Har du spørgsmål i forhold til at stille op til Lederforeningsvalget<br />
2013, er du velkommen til at kontakte<br />
Lederforeningens nuværende formand,<br />
næstformanden eller bestyrelsesmedlemmer.<br />
Du finder deres kontaktinformationer på<br />
www.dsr.dk/lederforeningen eller bagerst i bladet.<br />
FORKANT 2. 2013<br />
7
8<br />
NY FORSKNING OM<br />
LEDELSE AF FRIVILLIGE<br />
”Ledelse af frivillige” er en ny publikation, udsendt af Væksthus for Ledelse<br />
i april måned. Magasinet er resultatet af en større undersøgelse af,<br />
hvilken ledelsesopgave der opstår i mødet mellem frivillige og offentlige<br />
ledere. For de frivillige vil fremover fylde mere og mere i det daglige arbejde<br />
for ledere i det offentlige. 65 pct. af de adspurgte i en rundspørge<br />
foretaget af Væksthus for Ledelse forventer således, at ledelse af frivillige<br />
bliver en stadigt vigtigere del af ledelsesopgaven. Og det er en gruppe,<br />
der kræver særlige vilkår for at bevare gejsten og motivationen, ifølge<br />
væksthusprojektet. Du kan læse mere på lederweb.dk, hvor du også kan<br />
se publikationen online. <br />
FLERE SØGER<br />
SYGEPLEJERSKER HOS DSA<br />
Danske Sundhedsorganisationers<br />
A-kasse oplever i øjeblikket<br />
en tendens til, at flere ledende<br />
sygeplejersker kontakter DSA,<br />
fordi de mangler sygeplejersker.<br />
“Maj og juni er traditionelt højsæson<br />
for arbejdsgivere, der ringer<br />
med jobordrer. I år er de dog kommet<br />
tidligere, allerede i april, og vi<br />
har fået flere henvendelser end<br />
sidste år,” siger afdelingschef i<br />
DSA, Michael Kristiansen.<br />
Den øgede efterspørgsel drejer sig både om antal henvendelser og antal<br />
stillinger, der skal besættes. DSA er nu ved at indføre en nyt registreringssystem,<br />
der skal lette formidlingen:<br />
“Fremadrettet bliver alle jobordrer fra ledere og arbejdsgivere registreret<br />
i vores system DSA-jobsøger, hvilket vil gøre det lettere for os at overskue<br />
de jobordrer, vi får ind, og matche dem med de ledige kandidater, vi<br />
har i vores medlemssystem. Tidligere er matchet sket ved en kombination<br />
af papir og IT. Samtidig arbejder vi på at skærpe vores forventningsafstemning,<br />
således at både vi, arbejdsgiveren og den ledige har det samme<br />
billede på nethinden, for at få så optimalt et match som overhovedet<br />
muligt. Det er vigtigt for os, at alle involverede parter er tilfredse med<br />
den formidling, vi laver,” siger Michael Kristiansen. <br />
LEDERFORMAND<br />
PÅ TALERSTOLEN<br />
TIL 1. MAJ<br />
Lederforeningens<br />
formand, Irene Hesselberg,<br />
var i år inviteret<br />
til at holde tale<br />
den 1. maj i Kongens<br />
Have i Odense. Det<br />
er ikke hver dag, lederne<br />
får lov til at<br />
ytre sig på arbejdernes<br />
kampdag.<br />
I sin tale kom Irene Hesselberg bl.a. ind på, at<br />
både arbejdsgivere og arbejdstagere trænger<br />
til ny retorik og tilgang til at nå samme mål og<br />
skabe resultater i fællesskab. Det kræver<br />
samarbejde og gensidig anerkendelse af hinandens<br />
styrker og forskelligheder.<br />
Hun pegede på, at tillid og troen på, at andre<br />
også vil det bedste, er et vigtigt fundament<br />
for at lykkes sammen. Ledere er ledere – men<br />
ledere er også medarbejdere. Ledernes arbejdsmiljø,<br />
ledelsesrum og ledelsesret betyder<br />
også bedre trivsel for medarbejderne. Så<br />
der er plads til forbedringer for ledere, når der<br />
kæmpes 1. maj.<br />
”Den overståede konflikt med lærerne viser,<br />
at behovet for at samarbejde på en helt anden<br />
og ny måde aldrig har været større. Der er<br />
ingen ledere, der ikke vil sygeplejen, medarbejderne,<br />
patienter eller borgere det bedste.<br />
Lederne vil gerne samarbejde med Dansk Sygeplejeråd<br />
om gode arbejdsforhold, trivsel<br />
faglig udvikling, sygeplejen, et sundhedsvæsen<br />
i verdensklasse. Vi har et fælles mål. Dog<br />
skal vi finde ud af den rigtige vej derhen,” understregede<br />
Irene Hesselberg.
LØBENDE KOMPETENCEUDVIKLING FOR LEDERE<br />
–<br />
Lederforeningen har indgået en særaftale om en ny form<br />
for kompetenceudvikling med konsulenthuset PS4. Med<br />
e-learningsprogrammet AnotherStep får du 12 aktuelle<br />
temaer; et pr. måned. Du udvikler dine ledelseskompetencer,<br />
når og hvor du ønsker det – med blot 15 minutter pr.<br />
uge.<br />
I 2013 er der fokus på forhandlingsteknik, personlig planlægning,<br />
lederskab på distancen, ledercoach, motivation,<br />
forandringsledelse, kommunikation, feedback, konflikthåndtering,<br />
personligt lederskab, outplacement og rekruttering.<br />
Når du starter, får du tilbudt en persontypetest, og herefter<br />
vil du hver måned modtage følgende om det aktuelle tema:<br />
• Månedens video med et dilemma om temaet<br />
• Et værktøj, som løser dilemmaet<br />
eFteruddannelse<br />
MASTER i<br />
Vitalisér<br />
dine lederevner<br />
Masteruddannelsen i afdelingsbaseret hospitalsmanagement<br />
er dedikeret til sygehussektoren. Vi tager udgangspunkt i<br />
afdelingsniveauet og har fokus på temaer som strategi, ledelse,<br />
driftsøkonomi og økonomistyring.<br />
❚ Uddannelsen starter i september.<br />
❚ Søg nu – du kan stadig nå det.<br />
❚ Kontakt mastersekretariatet på tlf. 65 50 40 14<br />
eller e-mail: hospitalsmanagement@sam.sdu.dk<br />
Læs mere på ➜ sdu.dk/masterhospitalsmanagement<br />
Forskningsbaseret eF teruddannelse<br />
AKTUELT<br />
• Et bogresumé om det aktuelle tema<br />
• En artikel, der perspektiverer temaet<br />
• Et summary om din persontype koblet til det aktuelle<br />
tema<br />
• En ledelseshåndbog 4 x årligt<br />
Et års kompetenceudvikling for Lederforeningens medlemmer<br />
koster 4.000 kr. ekskl. moms. Læs mere på www.<br />
anotherstep.dk <br />
Læs mere om nødvendigheden af kompetenceudvikling<br />
for de ledende sygeplejersker i temaet om sygeplejefaglig<br />
ledelse i Sygeplejersken nummer 7/2013.<br />
afdelingsbaseret<br />
hospitalsmanagement<br />
B ESøg på ARBEjdS p LAd SEn<br />
Få besøg af professor og studieleder Niels Chr. Petersen<br />
på din arbejdsplads.<br />
➜ Få en aftale på tlf. 65 50 36 44 eller e-mail ncp@sam.sdu.dk<br />
FORKANT 2. 2013<br />
9
10<br />
VELFÆRDSTEKNOLOGI<br />
– HOT ELLER NOT?<br />
”VELFÆRDSTEKNOLOGI” OG ”INNOVATION” ER BLEVET POLITISKE BUZZWORDS<br />
OG ET BUD PÅ EN VEJ UD AF FINANSKRISEN. MEN HVAD ER SAMMENHÆNGEN<br />
MELLEM VELFÆRD OG TEKNOLOGI EGENTLIG?<br />
AF LONE NØRGAARD MØLLER, SYGEPLEJERSKE OG MPM<br />
EN DÆKKENDE DEFINITION?<br />
Det er svært at give en fyldestgørende<br />
definition på, hvad selve teknologibegrebet<br />
dækker over. Men det handler<br />
om tekniske redskaber, der afhjælper<br />
mennesker i forskellige situationer. Betegnelsen<br />
Velfærdsteknologi indsnævrer<br />
definitionen en smule. Velfærdsområdet<br />
handler om børn, syge og ældre.<br />
Velfærdsteknologi er derfor redskaber,<br />
som kan bruges i undervisning, pleje og<br />
behandling af syge og ældre mennesker.<br />
Redskaber eller objekter, der kan<br />
forandre allerede kendte processer, arbejdsgange<br />
og måder at organisere arbejdet<br />
på. Sagt på en anden måde, velfærden<br />
kan påvirke og forandre teknologien,<br />
det er ikke teknologien, der skal<br />
forandre velfærden.<br />
REDSKABET PÅVIRKER<br />
ARBEJDET<br />
Lægetermometret benyttes første gang<br />
i begyndelsen af 1900-tallet, da muligheden<br />
for at kombinere glas og kviksølv<br />
mødte et presserende behov for at få<br />
mere nøjagtige målinger. Det førte til, at<br />
kviksølvtermometret blev introduceret<br />
som fast teknologisk redskab på alle hospitaler.<br />
Men kviksølv var et farligt<br />
grundstof, og kravet om et rent miljø fik<br />
den teknologiske bølge til at rulle videre.<br />
I dag benyttes digitale målesystemer,<br />
der via infrarød varmestråling meget<br />
præcist kan måle kropstemperaturen.<br />
Snart kan temperaturmåling fås på en<br />
app til smartphonen, hvilket giver helt<br />
nye perspektiver for telemedicinsk behandling.<br />
Udgangspunktet for de forskellige teknologier<br />
har alle været behovet for præcist<br />
at kunne måle kroppens temperatur.<br />
Men de redskaber, der er blevet benyttet<br />
til at undersøge og registrere kropstilstanden<br />
med, påvirker og forandrer altså<br />
processer og arbejdsgangene.
SO EIN DING MUSS ICH<br />
AUCH HABEN<br />
Når man taler velfærdsteknologi, er det<br />
vigtigt, at den ikke kammer over i decideret<br />
innovations-centrisme. For at<br />
dæmme op for den tendens skal den<br />
sundhedsfaglige leder kunne vurdere,<br />
analysere samt evaluere de velfærdsteknologiske<br />
produkter.<br />
Her er 10 spørgsmål, du som leder kan<br />
stille dig selv, hvis du overvejer at implementere<br />
en ny teknologi:<br />
1. Hvordan vil denne teknologi ændre<br />
min arbejdsplads’ lokale arbejdsprocesser<br />
samt uddannelsesniveau?<br />
2. På hvilken måde vil denne teknologi<br />
kræve fokus på fagligheden og etikken?<br />
3. Hvordan skal min lokale arbejdsplads<br />
aktivt reflektere og skabe forståelse<br />
for eventuelle forandringer i arbejdspladsens<br />
kultur?<br />
4. Hvordan skal jeg lede implementeringen<br />
af teknologien, som vil skabe<br />
organisatoriske forandringer?<br />
5. Hvordan gennemskuer jeg som leder,<br />
om denne teknologi er andet<br />
end en smart salgsvare?<br />
6. Hvordan evaluerer jeg som leder, om<br />
denne teknologi påvirker tid, rum og<br />
relationer på arbejdspladsen i en positiv,<br />
effektiv og økonomisk retning?<br />
7. Hvordan forholder jeg mig til, at<br />
denne teknologi kalder på en ny<br />
form for sensitivitet og fagligt skøn?<br />
8. Hvordan sikrer jeg, at denne teknologi<br />
bevarer og videreudvikler de<br />
tværfaglige samarbejdsrelationer?<br />
9. Hvad gør jeg, hvis teknologien ikke<br />
virker, og medarbejderne skal finde<br />
alternative løsninger?<br />
10. Hvordan sikrer jeg, medarbejdernes<br />
læring følger teknologiens udvikling?<br />
NÅR TEKNOLOGIEN GIVER<br />
TRYGHED<br />
Sensorer, der placeres på kroppen, og<br />
som hernæst kommunikerer trådløst<br />
med smartphones, bliver der forsket intenst<br />
i for tiden. Teknologien giver en<br />
lang række nye muligheder for overvågning<br />
af patienter med eksempelvis sukkersyge<br />
eller epilepsi og større tryghed<br />
for forældre til børn med en af lidelserne.<br />
Et eksempel er den danskproducerede<br />
IctalCare 365 Epilepsi Alarm. Den består<br />
af en lille kropsbåren elektrode, som sættes<br />
fast på overarmen. Alarmen giver hele<br />
døgnet øjeblikkelig og pålidelig besked<br />
om et begyndende tonisk-klonisk anfald<br />
til en modtager eller mobiltelefon. Alarmen<br />
har ydermere indbygget en GPS, der<br />
giver mulighed for at få oplyst, hvor personen,<br />
der har epilepsi, befinder sig.<br />
HER KAN DU LÆSE MERE:<br />
• Ictalcare.dk<br />
• Technucation.dk<br />
• Teknologiforståelse – på skoler og hospitaler.<br />
Katia Dupret Søndergaard og<br />
Cathrine Hasse, Aarhus Universitetsforlag<br />
• Teknologi, mennesker, faglighed. Muligheder<br />
og udfordringer i løsning af<br />
velfærdsopgaver. Hanne Kallesøe og<br />
Anne Karin Petersen, Systime.<br />
IT<br />
FORKANT 2. 2013<br />
11
12<br />
FORHOLDET MELLEM PRESSE OG POLITIKERE ER DET SENESTE ÅRTI BLEVET STADIGT MERE ANSPÆNDT OG KONFLIKTSØGENDE, OG DEN UDVIKLING<br />
FORTSÆTTER. DET KAN MAN OGSÅ MÆRKE I SUNDHEDSVÆSENET. SOM SUNDHEDSLEDER ER DU NØDT TIL AT ACCEPTERE DE TILSPIDSEDE TILSTANDE<br />
OG LÆRE DE NYE SPILLEREGLER, ER KOMMUNIKATIONSEKSPERTERNE ENIGE OM.<br />
AF METTE REINHARDT JAKOBSEN, JOURNALIST<br />
FOTO: COLOURBOX
FORKANT 2. 2013<br />
13
14<br />
”JEG PLEJER AT SIGE TIL FOLK I SUNDHEDSSEKTOREN, AT<br />
DET IKKE ER ET SPØRGSMÅL OM, HVIS KRISEN RAMMER,<br />
MEN OM HVORNÅR.”<br />
Claus Leick er journalist med egen kursusvirksomhed, og han underviser<br />
bl.a. offentlige ledere i krisekommunikation. Et værktøj,<br />
der i stigende grad bliver brug for både indenfor hospitalsvæsenet<br />
og i hjemmeplejen.<br />
”Det handler om at være forberedt på kriserne. For når man først<br />
står i det, så går det stærkt. Når medierne først har fået øje på en<br />
sag, kan man ikke bare sige ”vi indkalder til møde i næste uge”<br />
eller ”vi holder en evaluering på torsdag”. Man er derfor nødt til at<br />
aftale på forhånd, hvad man gør, så man er ordentligt forberedt,<br />
når journalisterne pludselig ringer,” siger Claus Leick.<br />
SUNDHEDSSEKTOREN SOM SLAGMARK<br />
For det kan gå stærkt, når mediemaskinen pludselig ruller hen<br />
over ens afdeling.<br />
”Når det drejer sig om skandaler, er det den klassiske afsløringsmekanisme,<br />
der sætter ind. Journalisterne har sådan en fornemmelse<br />
for forargelse, og de går tit efter de historier, hvor læserne<br />
vil sige ”det er også for dårligt”. Det er den arketypiske, journalistiske<br />
måde at arbejde på,” siger Mark Ørsten, lektor og leder af<br />
det journalistiske studie ved RUC.<br />
”Hertil kommer, at medierne i højere grad bruger hinandens stof i<br />
dag, så historierne straks kommer bredere ud. Parallelt med dét<br />
deler læserne også historier med hinanden på de sociale medier,<br />
så det kan gå lynhurtigt. Som sundhedsleder handler det derfor<br />
om at forstå og om at acceptere, at man hurtigt kan havne i en<br />
mediestorm,” siger forskeren, der også kan bekræfte den fornemmelse,<br />
mange sundhedsledere går rundt med, nemlig at medierne<br />
generelt er blevet langt mere konfliktsøgende end tidligere.<br />
Mark Ørsten har bl.a. foretaget en større optælling af politiske<br />
skandaler i medierne, som viser, at antallet af konfliktsager, der<br />
røg på spisesedlerne fra 2000-2010, blev tredoblet i perioden.<br />
Og da sundhedssektoren i stigende grad er blevet politiseret, giver<br />
det god mening, at den hårdere tone også kan mærkes på<br />
hospitalsgangene.<br />
”Sundhedssektoren er yderst egnet til medieskandaler, fordi det<br />
er et system, der koster mange penge, og som der er stor politisk<br />
fokus på. Det er et område, hvor der er gode muligheder for at<br />
opdyrke nogle meget væsentlige politiske historier og ikke<br />
mindst konfrontere politikerne med skandalerne og sige ”hvad vil<br />
I gøre ved det”. Grundlæggende er hele det velfærdspolitiske område<br />
blevet en kampzone for politik,” siger forskeren.<br />
INGEN KOMMENTARER<br />
Den øgede kritiske holdning i pressen har medført, at alle større<br />
hospitaler i dag har kommunikationsafdelinger, der bl.a. skal<br />
hjælpe med at håndtere pressen. Men det er et forholdsvis nyt<br />
fænomen: Aarhus Kommunehospital var de første til at ansætte<br />
en decideret journalist i 1992, og ÅUH fik først en egentlig presseansvarlig<br />
i 1999, ifølge journalisten.dk<br />
”Der kommer stadigt flere kommunikationsfolk på hospitalerne.<br />
Det tyder på, at man er klar over, at spillereglerne er ændret, og at<br />
man ikke længere bare kan trække sig tilbage fra mediernes søgelys,”<br />
fortæller Mark Ørsten.<br />
”Men det er en meget stor læringsproces, sundhedssektoren står<br />
overfor. Hvis man kigger på banksektoren, kan man jo se, hvor<br />
svært det er at lære, og hvor mange skandaler det har medført.<br />
Det værste, man kan gøre, er ikke at anerkende de nye forhold,”<br />
siger lektoren.<br />
Men for mange sundhedsledere er det stadig svært at forstå<br />
pressens spilleregler, og kommunikationsfolkene kan være langt<br />
væk, når man pludselig sidder med en journalist i telefonen.<br />
”Der sker så meget andet i en krise, man også skal tage hånd om,<br />
og derfor bliver medierne ofte nogen lidt forstyrrende nogen.<br />
Men det nytter ikke at lege strudse-politik og slet ikke sige noget,”<br />
siger journalist og kursusholder Claus Leick.
”Derfor er man nødt til at aftale på forhånd, hvad gør vi, hvis<br />
nogle pårørende klager, og hvad siger vi, hvis en patient dør. Hvis<br />
det eneste svar, journalisterne får, er ”ingen kommentarer”, så<br />
ender de groft sagt med at stå ude på gaden og spørge folk, hvad<br />
de har set ind gennem vinduerne. Derfor kan man sige, jo værre<br />
en sag, jo vigtigere er det at være med,” siger han.<br />
HUSK AT HØRE I KAFFESTUEN<br />
Men det er ikke kun udadtil, der skal kommunikeres. I en krisesituation<br />
er det vigtigt, at der også lynhurtigt bliver meldt ud internt<br />
i organisationen. Det siger Maria-Christina Sørensen, uddannelseschef<br />
ved Sygehus Sønderjylland. Hun har skrevet en<br />
masterafhandling i virksomhedskommunikation på ASB med titlen<br />
”Når virksomheden trækkes gennem mediemøllen”, med<br />
særligt fokus på den interne kommunikation i sundhedsvæsenet,<br />
og hun forklarer:<br />
”I min afhandling kunne jeg dokumentere, at det er meget vigtigt<br />
også at gøre en indadrettet indsats i en krisesituation. Jo mere<br />
intens mediedækningen af en sag er, jo mere rokker det ved<br />
medarbejdernes billede af deres egen arbejdsplads. Og hvis man<br />
først får det indtryk, at ”det er et dårligt sygehus uden styr på<br />
tingene”, så kan det være svært at gå til middagsselskab og sige<br />
”jeg arbejder i øvrigt også dér”. Det gør noget ved motivationen<br />
generelt. Derfor er man nødt til også at have en plan for, hvordan<br />
man håndterer kriser internt,” fortæller uddannelseschefen.<br />
Hun råder til, at man som leder fremhæver faglighed og fakta og<br />
dermed sørger for, at medarbejderne får et mere nuanceret billede<br />
af sagen end det, medierne fremstiller:<br />
”Som leder skal man huske, at man sidder med noget faglig viden<br />
og noget organisatorisk kendskab, man sagtens kan dele med<br />
medarbejderne, så de får et bedre grundlag for at bedømme, hvad<br />
der er på spil. Det handler om at sætte nyhedshistorierne i et relevant<br />
perspektiv, så personalet ikke kun baserer deres fortolkning<br />
af sagen på, hvad der bliver sagt på tv. Det gælder om at skabe en<br />
fælles referenceramme, så alle forstår, hvad der foregår. Også selv<br />
om det foregår i en helt anden afdeling end ens egen, for medarbejderne<br />
bliver påvirket, uanset hvor på hospitalet det sker. Hvis<br />
man bare sidder og diskuterer i kaffestuen, er det i den grad uproduktivt<br />
for hele organisationen,” siger Maria-Christina Sørensen.<br />
AFTAL EN VINKEL<br />
At få afstemt historien internt giver også en bedre sammenhæng<br />
i, hvordan historien generelt bliver fortalt, påpeger journalist og<br />
kursusholder Claus Leick:<br />
TEMA<br />
”Man er nødt til på forhånd at være enige om, hvem der siger<br />
hvad i forhold til en krise. Når politi og brandvæsen f.eks. rykker<br />
ud til en svær opgave, har de altid udpeget en talsperson på forhånd.<br />
Hvis man ikke lige har aftalt, hvad man siger, kan der komme<br />
divergens i udtalelserne. Dét fanger den kritiske journalist<br />
lynhurtigt, og så kan krisen komme til at handle om noget helt<br />
andet, nemlig om, hvordan den bliver håndteret.”<br />
Derfor handler det om at have en skarp vinkling af budskabet i<br />
forhold til medierne, siger Claus Leick. Man skal som leder opfatte<br />
et interview som en mulighed for at give sin version af historien<br />
og dermed få mulighed for at påvirke vinklen:<br />
”Det handler ikke om at lyve, det skal man for alt i verden undgå.<br />
Men man kan måske betone de ting, der ikke er så meget fokus på<br />
i pressen,” foreslår han.<br />
KIG EFTER I KROGENE<br />
Tendensen med stigende pressefokus på sundhedsvæsenet er<br />
næppe toppet endnu, forudser lektor ved RUC, Mark Ørsten:<br />
”Man kan sige, at forholdet til pressen går mod ”værre” i den forstand,<br />
at mediatiseringen vil blive større og større.<br />
Men man kan også vende det til en fordel. Hvis sundhedssektoren<br />
vænner sig til den nye præmis og lærer at bruge den, vil det<br />
give mere transparens. Man kan måske forestille sig en form for<br />
smiley-ordning til hospitaler: ”Så og så mange fejl i operationer”<br />
og den slags. Den form for synlighed vil man jo også kunne bruge<br />
mod medierne. Hvis man f.eks. bliver beskyldt for at skjule<br />
noget, vil man kunne sige ”jamen de data ligger faktisk allerede<br />
tilgængeligt”.”<br />
Hvis man erkender præmissen, kan man også bedre indrette sig<br />
proaktivt, supplerer journalist og kursusholder Claus Leick:<br />
”Det handler primært om at erkende, at det er en vigtig faktor i<br />
ledelsesarbejdet at have et beredskab til krisekommunikation. En<br />
af de bedste måder at gøre det på er at erkende, hvor man har et<br />
forklaringsproblem: Har vi for mange senge på gangene, eller<br />
hvordan ser det ud.<br />
Ved at lege djævelens advokat, ved man bedre, hvor man selv er<br />
svag. Og så kan man på forhånd forberede sig på at kunne give<br />
svar på nogle spørgsmål,” siger han.<br />
At det handler om at nå til en erkendelse af tingenes tilstand og<br />
at indrette sig efter dem, er lektor Mark Ørsten enig i. For lektoren<br />
mener ikke, udviklingen kan stoppes:<br />
”Man er nødt til at indrette sig på de nye forhold. Vi kommer ikke<br />
tilbage til gamle dage. Nu falder skattelyene f.eks. også – for 20<br />
år siden var det utænkeligt. Alle bastionerne falder, og det kommer<br />
også til at ske i sundhedsvæsenet.” <br />
FORKANT 2. 2013 15
16<br />
PÅ AFDELING FOR RETSPSYKIATRI I RISSKOV HAR LEDELSEN I FLERE OMGANGE OPLEVET AT STÅ MIDT I EN STORM AF BESKYLD-<br />
NINGER FRA BESTEMTE MEDIERS SIDE. DET ER TIDSKRÆVENDE OG DYBT FRUSTRERENDE FOR BÅDE LEDERE OG PERSONALE,<br />
SIGER OVERSYGEPLEJERSKE METTE KRØYER.<br />
Hun kunne godt fornemme, at kontakten til journalisten ikke havde<br />
været helt, som den burde. Derfor gik oversygeplejerske Mette<br />
Krøyer ned i hospitalskiosken en formiddag i november sidste år for<br />
at købe den avis, hun var blevet kontaktet af dagen i forvejen.<br />
”Jeg måbede, da jeg slog op på historien. Jeg kunne bare tænke<br />
”det har jeg da aldrig sagt”,” fortæller hun nogle måneder senere<br />
fra sit dæmpede kontor, som ligger på Afdeling for Retspsykiatri<br />
ved AUH Risskov.<br />
”Det drejede sig om en patientflugt. Journalisten havde ringet mig<br />
op, og jeg havde så forklaret ham, hvordan tingene var. Efterfølgende<br />
fik jeg en SMS med et nyt spørgsmål, som jeg troede handlede<br />
om det samme. Men spørgsmålet var om en helt anden sag,<br />
jeg slet ikke kendte. Hele den SMS-korrespondance blev gengivet<br />
i avisen, helt ude af kontekst. Det var meget ubehageligt.”<br />
SVARET ER GIVET<br />
Hændelsen er ikke første gang, Mette Krøyer og hendes afdeling<br />
har fået en medfart i medierne. Siden hun blev oversygeplejerske<br />
på retspykiatrisk i 2008, har hun i flere omgange skullet stå på<br />
mål for både sager om patientflugter og rygter om dårligt arbejdsmiljø.<br />
Og hver gang er det en frustrerende oplevelse, fortæller<br />
Mette Krøyer:<br />
”Du bliver spurgt om det samme igen og igen. Det er, som om journalisten<br />
vil have ét bestemt svar, som bare ikke kommer ud af min<br />
mund. I en bestemt sag husker jeg, at jeg flere gange svarede: ”Vi<br />
har gjort sådan, og vi har gjort sådan.” Men journalisten blev bare<br />
ved med at spørge: ”Jamen, hvorfor har I ikke gjort mere end det?”<br />
Jeg oplevede det som en meget aggressiv måde at spørge på, som<br />
om svaret var besluttet på forhånd.”<br />
Og netop den determinisme fra journalistens side er noget af det<br />
sværeste at acceptere, fortæller Mette Krøyer:<br />
”Det er en frygtelig klemme at sidde i. For hvis du begynder at forsvare<br />
tingene eller at argumentere, så tror de, at du dækker over<br />
noget. Og hvis du er imødekommende, går det heller ikke. Min<br />
medleder prøvede at invitere en særligt pågående journalist ind<br />
på afdelingen. Det blev fuldstændigt skævvredet i den endelige<br />
historie – så det var altså heller ikke en løsning. Det er dybt krænkende,<br />
når der enten står noget, man ikke har sagt, eller som helt<br />
er taget ud af sin sammenhæng.”<br />
OGSÅ HÅRDT FOR PERSONALET<br />
Det værste er dog den arbejdstid og de kræfter, det koster at<br />
håndtere den besværlige del af pressen.<br />
”Egentlig er jeg jo ansat til at sørge for medarbejdernes arbejdsforhold,<br />
et godt arbejdsmiljø og til at sikre en god pleje til patienterne.<br />
Og så skal man bruge kræfterne på at håndtere den slags i<br />
stedet,” siger Mette Krøyer.<br />
”Det er også svært i forhold til dialogen med de ansatte. Når der<br />
pludselig står grimme ting i aviserne, skal vi bruge rigtig meget tid<br />
på at forklare medarbejderne, hvad det egentlig er, der foregår. Vi<br />
skal bruge mange kræfter på at berolige medarbejdergruppen og<br />
sige ”ingen af os i ledelsen er i risiko for at blive fyret på grund af<br />
mistillid” f.eks. Og så er det ekstra hårdt, når journalisterne går<br />
direkte til personalet. Når en medarbejder kommer og fortæller<br />
”jeg blev ringet op i går aftes af en journalist, der forsøgte at få<br />
mig til at bekræfte nogle antagelser, det var ikke så rart”. Så bliver<br />
hele organisationen utryg,” siger oversygeplejersken, der har<br />
260 ansatte i afdelingen, der skal have besked, når det trækker<br />
op til pressestorm. Det klares med hastemøder til de tilstedeværende<br />
og pr. brev til de øvrige for at sikre, alle får samme besked.<br />
HAR FÅET FASTE ARBEJDSGANGE<br />
Oplevelserne med de pågående journalister tager hårdt på humøret,<br />
indrømmer Mette Krøyer.<br />
”Det er opslidende, fordi man hele tiden skal tænke på det. Sidst<br />
jeg stod midt i en sag, kunne jeg blive helt panikslagen, hvis mobiltelefonen<br />
ringede med et nummer, jeg ikke kendte. Det var et<br />
helt fysisk ubehag, fordi man i den grad følte sig klemt op i en<br />
krog,” fortæller hun.<br />
Sagerne har dog også betydet, at der nu står et tæt beredskab<br />
klar, næste gang en kritisk journalist ringer:<br />
”Vi har lært en masse af at være så meget i vælten. Vi har en kommunikationschef,<br />
som henvendelser fra pressen nu skal gå til, og<br />
så vurderer hun, hvem der skal svare på det. Hvis der bliver bedt om<br />
aktindsigt, har vi først en jurist til at kigge på tingene. Vi har fået en<br />
helt fast arbejdsgang for, hvad der sker, når journalisten ringer. Og<br />
jeg har personlig lært det der med at sige ”det vil jeg lige tænke<br />
over”,” siger Mette Krøyer, inden hun understreger, at det kun er<br />
særlige dele af pressen, der giver problemer.
Med mange andre medier fungerer samarbejdet fint, forsikrer hun:<br />
”Det er jo kun, når det bliver sådan en hetz-ting, at det er ubehageligt.<br />
Vi har et glimrende samarbejde med mange andre aviser,<br />
hvor tingene foregår i en sober tone, og hvor man sagtens kan<br />
genkende de ting, man har sagt. Og det samarbejde er vi glade<br />
for. Vi vil jo gerne fortælle, at Retspsykiatrisk handler om meget<br />
andet end rømninger.” <br />
LÆR AT HÅNDTERE MEDIERNE<br />
MED LEDERFORENINGEN<br />
”Jeg synes godt, man kan stille krav til journalisterne,” siger<br />
Irene Hesselberg, formand for Lederforeningen:<br />
”Man kan jo begynde med at spørge til, hvilket ærinde den<br />
pågældende journalist er ude i, og så se, om vedkommende<br />
faktisk er villig til at høre ens version af sandheden.”<br />
Er man i mediernes søgelys, er man også altid velkommen<br />
til at kontakte Lederforeningens konsulenter, men<br />
Irene Hesselberg råder til, at man først får afklaret tingene<br />
internt:<br />
”I Lederforeningen skal vi jo helst ikke rulle os så meget<br />
ud i medierne, at det skader vores medlemmer. Derfor vil<br />
jeg råde til, at man også sørger for at cleare med sin egen<br />
ledelse og kommunikationsafdeling, hvad man kan sige<br />
og gøre, når pressen pludselig står klar med en anklage.<br />
Vi kan godt synes, det er træls med den måde, pressen af<br />
og til opfører sig på – men vi er som sundhedsledere nødt<br />
til at lære at agere i det.”<br />
For at klæde lederne bedre på til mødet med pressen har<br />
Lederforeningen her i foråret udbudt to kurser til medlemmerne<br />
i mediehåndtering. Et tilbud, Irene Hesselberg<br />
forventer vil blive gentaget.<br />
DU KAN KLAGE OVER PRESSEN<br />
Pressenævnet er et uafhængigt, offentligt nævn, der<br />
behandler klager over massemedierne. Du kan dels<br />
klage over overtrædelse af det, der kaldes ”god presseskik”,<br />
eller du kan klage, hvis et medie nægter at<br />
bringe dit genmæle i en sag.<br />
Pressenævnet skriver bl.a. på deres hjemmeside:<br />
”Personer, virksomheder, foreninger, organisationer, offentlige<br />
myndigheder m.v., der føler sig ”hængt ud” i<br />
pressen, kan klage til Pressenævnet, hvis de har en retlig<br />
interesse i sagen. Der er tale om retlig interesse, når klageren<br />
direkte eller indirekte er omtalt i en artikel, en tv-<br />
eller radioudsendelse eller er afbildet på et fotografi.”<br />
Om god presseskik står der endvidere:<br />
”Massemediernes indhold og handlemåde skal ifølge<br />
medieansvarsloven være i overensstemmelse med god<br />
presseskik. Loven giver imidlertid ikke en præcis beskrivelse<br />
af, hvad god presseskik er, så det er op til Pressenævnets<br />
skøn i den konkrete sag [… ] indholdet af en<br />
artikel eller udsendelse skal følge god presseskik, og<br />
det samme gælder den måde, som oplysningerne og<br />
billedmaterialet er fremskaffet på.”<br />
Om muligheden for genmæle står der:<br />
””Genmæle” betyder, at en person, organisation eller<br />
virksomhed selv får lejlighed til at korrigere oplysninger<br />
i en sag, der har været omtalt i et massemedie.”<br />
Læs mere på www.pressenaevnet.dk, hvor du også<br />
finder en specifik klagevejledning.<br />
TEMA<br />
FORKANT 2. 2013 17
18<br />
GOD FORBEREDELSE ER ET NØGLEORD<br />
”Du skal vide, hvem journalisten er, og hvad vedkommende vil.<br />
Mange offentlige ledere tror ofte, journalister automatisk søger<br />
efter noget kritisk. Men man må godt spørge ind: Hvem er det,<br />
der ringer, hvilket medie er vedkommende fra, og hvad drejer<br />
det sig om.<br />
På samme måde må man godt bede om tid: Man behøver ikke<br />
komme med et her-og-nu-svar. Det er helt i orden at sige ”jeg undersøger<br />
det lige nærmere”. De fleste journalister er jo også interesserede<br />
i god research. Samtidig kan man så kontakte kommunikationsafdelingen<br />
og høre, hvad de har af gode råd.”<br />
UNDGÅ AT BLIVE SYNDEBUK<br />
”Det gælder om at være proaktiv. Hvis der er en fejl, gælder det<br />
om at melde ud og erkende det. Man kan svare ”det arbejder vi på”<br />
eller ”det retter vi op på”.<br />
Hvis man føler sig klemt, gælder det om at vinde lidt tid, så man internt<br />
kan blive enige om, hvad man rent faktisk må sige, både i forhold<br />
til tavshedspligten og i forhold til beskyttelsen af patienterne.<br />
Det er altid bedre at komme med et svar frem for ”ingen kommentarer”.<br />
Og så må man samtidig forklare journalisten, at man i<br />
nogle sammenhænge er underlagt en tavshedspligt. Det har<br />
journalisterne oftest respekt for.”<br />
HVIS DER KOMMER UBEHAGELIGE SPØRGSMÅL …<br />
”I den situation er det helt i orden at sige ”det vil jeg have tid til at<br />
tænke over”. Der er ingen, der siger, man skal svare lynhurtigt<br />
hele tiden. Og så skal man lære at bevare roen fremfor alt. Man<br />
skal tænke sig godt om, når man svarer – man skal lære at arbejde<br />
med tempoet. Samtidig skal man lære at undgå kategoriske svar<br />
og i stedet lære at optone og nedtone. I stedet for at sige ”det<br />
sker aldrig”, kan man svare ”det sker sandsynligvis aldrig” eller<br />
”næsten aldrig”.”<br />
VÆR ÆRLIG<br />
”Man skal huske, at det ikke kun er det, krisen handler om, man<br />
skal håndtere. Tit kommer der en kommunikationskrise oveni,<br />
fordi man har handlet forkert. Jeg kalder det ”dobbelt-kriser”. Hvis
man f.eks. bliver taget i at lyve, kan det ende med, at pressen er<br />
meget mere interesseret i at opklare løgnen fremfor den oprindelige<br />
historie. Det er meget menneskeligt, men også tåbeligt at<br />
lyve. Journalister kan lynhurtigt tjekke op på folk. Derfor er man<br />
nødt til også at sikre håndteringen af krisen den vej rundt.”<br />
FORSTÅ KONTEKSTEN<br />
”Det er vigtigt at forstå, at der altid er en modpart, når man bliver<br />
interviewet. Derfor er det vigtigt at være opmærksom på den<br />
kontekst, man indgår i. Hvis det drejer sig om kontroversielle sager,<br />
risikerer man at blive forbundet med negative ting. Husk derfor<br />
på, at der er to sider i det, du siger – journalistens sag, og så<br />
din egen sag. Du kan ikke vide, hvad de andre siger, men du skal<br />
være sikker på, hvad du selv bliver citeret for. Derfor skal man altid<br />
bede om at få sine citater til gennemsyn.”<br />
UNDERRET DINE MED-LEDERE<br />
”Når du er blevet interviewet, skal du også have styr på, hvem der<br />
skal informeres internt. Har du en chef eller en kommunikations-<br />
TEMA<br />
afdeling, der skal underrettes? Er du kommet med et første udsagn,<br />
dukker der sandsynligvis også andre medier op, måske<br />
endda tv eller lokalradio.<br />
Derfor er det vigtigt at informere de øvrige ledere: ”Jeg har haft<br />
en samtale med den og den journalist, og jeg har sagt sådan og<br />
sådan.” Det sikrer også mere konsistente svar, når andre ved,<br />
hvad man har sagt. Vidensdeling er utrolig vigtigt i krisekommunikation.”<br />
UNDERRET DIT PERSONALE<br />
”Man kan også overveje et kriseberedskab til menigmand: Når<br />
man formidler det, man ved, videre til medarbejderne, dæmmer<br />
man op for gæt og spekulationer. Det er også o.k. at melde ud, at<br />
man gerne vil have nogle enkelte talspersoner. Selvfølgelig er det<br />
sådan, at de ansatte på offentlige arbejdspladser har ret til at<br />
udtale sig. Derfor er det godt at sige ”hvis I bliver kontaktet, så<br />
send det lige videre til os, før I selv handler”. Den vej rundt respekterer<br />
man deres ytringsfrihed, samtidig med at man får lidt styr<br />
på, hvad der bliver sagt.” <br />
FORKANT 2. 2013 19
20<br />
2. juledag 1999 holder Anne Stenbæk julefrokost med sin familie.<br />
Hun er netop vendt tilbage fra barselsorlov til en stilling som områdechef<br />
i Odder Kommune, da alting eksploderer.<br />
”Vi var midt i karrysalaten, da min svigermor pludselig spørger<br />
”det der i TV, har det egentlig noget med dig at gøre?” husker Anne<br />
Stenbæk, som i dag er visitationschef i Odder Kommune.<br />
Alle de ansatte i kommunen troede ellers, sagen var afsluttet. Et<br />
halvt år tidligere havde der været tale om samarbejdsproblemer<br />
og mulige problemer med plejeindsatsen på plejehjemmet Birkebo.<br />
Kommunens forvaltning havde derfor valgt at bede om et tilsyn<br />
fra embedslægen, og da det var foretaget, troede alle, sagen<br />
var formelt lukket. Ikke mindst fordi kommunen i forvejen stod i<br />
en større omlægning, der betød, at Birkebo under alle omstændigheder<br />
skulle fusionere med et andet plejehjem, flytte til nye<br />
lokaler og på alle måder starte på en frisk, med en ny ledelse. Men<br />
pludselig fik medierne øje på historien.<br />
CHOKERENDE FOR MEDARBEJDERNE<br />
”Embedslægens rapport vakte stort postyr i pressen, og sagen fik<br />
i den grad lov at løbe løbsk. Det kom simpelthen som et chok for os<br />
alle sammen,” siger Anne Stenbæk om den uventede drejning,<br />
der skabte midlertidigt kaos i hele organisationen.<br />
”Det var en meget svær tid for medarbejderne. De var allerede<br />
begyndt at ny-orientere sig, der var kommet en ny leder på stedet,<br />
der var kommet en ensretning af de faglige standarder i hele<br />
kommunen, og vi havde fået styr på dokumentationen. Og så eksploderede<br />
det hele igen. Medarbejderne oplevede at blive forfulgt<br />
af journalisterne, og at de pludselig skulle stå til ansvar for<br />
nogle ting, de følte, vi havde lagt bag os. Det var ret chokerende<br />
for mange,” siger Anne Stenbæk.<br />
Samtidig glæder hun sig dog over, at det drejede sig om en lille<br />
afdeling med en afgrænset medarbejderstab. For det gav mulighed<br />
for nærmest at mandsopdække det kriseramte personale og<br />
få tjek på forholdet til pressen.<br />
”Vi rykkede helt tæt på dem, mediekrisen ramte. Vi sørgede for,<br />
de fik krisehjælp og psykologhjælp. Jeg var ikke selv den nærmeste<br />
leder, men jeg havde alligevel hver eneste inde til en personlig<br />
samtale. Jeg kunne godt mærke, folk blev kede af det og flove<br />
over alle de ting, der blev sagt og skrevet. De pårørende var jo<br />
også chokerede og ville vide ”har min gamle mor det godt”. Men
heldigvis var vi i ledergruppen enige om at tale med én stemme.<br />
Vi var ret enige om udmeldingerne, selv med ytringsfriheden i<br />
baghovedet,” fortæller den tidligere områdechef.<br />
KOM SIG HURTIGT<br />
Set i bakspejlet er Anne Stenbæk alligevel positivt overrasket<br />
over, hvor hurtigt organisationen rejste sig igen efter mødet med<br />
pressens pres. Hun tilskriver det især den lidt heldige omstændighed,<br />
at der allerede var sat en forandringsproces i gang, da<br />
medierne fik færten af skandalen. Og at der derfor var god mulighed<br />
for at kigge fremad.<br />
”Medarbejderne var allerede i gang med en faglig udvikling. Et par<br />
måneder senere skulle de flytte til et helt nyt sted, så de kom næsten<br />
forbavsende hurtigt ud på den anden side. Der var en form<br />
for indre drive i det hele, at vi skulle bare videre. Så vi kom faktisk<br />
styrket ud af krisen,” siger Anne Stenbæk.<br />
Siden sagen er kommunens indsats i forhold til medierne dog<br />
skærpet en del, bl.a. med ansættelsen af en fast informationschef<br />
til at håndtere journalisterne.<br />
TEMA<br />
”Det er en sag, vi virkelig har lært af,” fortæller Anne Stenbæk.<br />
”Vi har f.eks. fået en helt fast informationsstrategi, og vi ved, hvordan<br />
vi skal håndtere krisekommunikation.”<br />
Men oplevelsen sidder alligevel stadig dybt i Anne Stenbæk. Også<br />
selv om sagen nu ligger 13 år tilbage:<br />
”Når jeg hører om kolleger, der står i samme situation, får jeg lige<br />
sådan et flashback til, hvordan det egentlig var at stå midt i det.” <br />
I september 2003, næsten fire år efter mediestormen om plejehjemmet<br />
Birkebo, fik den tidligere leder på stedet en officiel beklagelse<br />
fra den embedslæge, der havde rejst sagen om misrøgt<br />
af hjemmets beboere.<br />
Kilde: TV2 Østjylland, 26. september 2003.<br />
FORKANT 2. 2013 21
22<br />
I<br />
N<br />
RO K<br />
AF MARIE FUGLSANG OG<br />
LOUISE LUND MØLLER<br />
PATIENTEN I CENTRUM<br />
EN LEDELSESUDFORDRING<br />
Har vi brug for en fælles forståelse af, hvordan vi sætter patienten i centrum, for at<br />
kunne gøre det i praksis? Region Hovedstadens Kvalitetspolitik indeholder en målsætning<br />
om, at ”Patienten skal være i Centrum” 1 . Politikken indeholder en bred beskrivelse<br />
af, hvad der ligger i, at patienten skal være i centrum, og der er nogle konkrete mål, der<br />
fungerer som indikatorer på, om målet er opfyldt. Vi har, som led i vores afhandling på<br />
Master of Public Governance, interviewet ledere og sygeplejersker på to af Region Hovedstadens<br />
hospitaler om deres arbejde med at sætte patienten i centrum.<br />
Snæver versus bred fortolkning<br />
Ingen af hospitalerne, der har indgået i vores undersøgelse, har ekspliciteret yderligere,<br />
hvordan målet om at have patienten i centrum fortolkes, og spørgsmålet er også, om der<br />
er behov for det? På den ene side kan det være hensigtsmæssigt at tydeliggøre målet og<br />
sikre, at der er en fælles forståelse, så alle kan arbejde i den samme retning, men på den<br />
anden side så handler det med at sætte patienten i centrum jo om at tage udgangspunkt<br />
i den enkelte patient og sikre, at patientens individuelle behov tilgodeses. En<br />
snæver definition af, hvad det vil sige ”at sætte patienten i centrum”, kan derfor være en<br />
begrænsning i forhold til at nå målet. Vi mener, at der er behov for lokale drøftelser af,<br />
hvordan patienterne kommer i centrum. Drøftelser, som involverer patienterne, og hvor<br />
deres ønsker og behov er afgørende.<br />
Selvbestemmelse versus kontrol<br />
Resultaterne af Den Landsdækkende Undersøgelse af Patientoplevelser for 2012 er lige<br />
offentliggjort, og mange ledere står overfor udfordringen med at skulle motivere medarbejderne<br />
til i højere grad at sikre patienterne gode oplevelser. For de sygeplejersker, vi<br />
har interviewet, er det afgørende for deres motivation og for deres mulighed for at<br />
sætte patienten i centrum, at de har frihed til selv at kunne tilrettelægge deres arbejde,<br />
og at de ikke skal gå på kompromis med deres faglige idealer. Flere af sygeplejerskerne<br />
oplever, at ledelsen kontrollerer deres arbejde og de oplever det som indgriben i forhold<br />
til deres selvbestemmelse. De ser ikke kontrollen som et redskab til at følge op på og<br />
forbedre patienternes oplevelser. Sygeplejerskerne ændrer måske deres adfærd, men<br />
udelukkende pga. denne ydre kontrol. Overfor sygeplejerskernes ønske om autonomi og
selvbestemmelse står ledelsens behov for<br />
at kunne styre organisationen i en bestemt<br />
retning – imod opfyldelse af målet<br />
om at have patienten i centrum. Ledelsen<br />
kan gennem kontrol af sygeplejerskernes<br />
performance følge op på, om sygeplejerskerne<br />
bidrager til at nå målet. Kontrol bliver<br />
også brugt til at afdække, hvem der ikke<br />
performer eller medvirker til at opfylde<br />
hospitalets eller afdelingens mål, og giver<br />
ledelsen mulighed for specifikt at følge op<br />
i forhold til disse enheder. Vi ser det som<br />
en væsentlig ledelsesmæssig udfordring<br />
at finde en balance mellem at stille og følge<br />
op på entydige krav og at anerkende<br />
faglighed og tillade autonomi i opgavernes<br />
udførelse.<br />
Travlhed versus<br />
uudnyttet potentiale<br />
De fleste af de sygeplejersker, vi har interviewet,<br />
giver udtryk for, at travlhed samt<br />
øgede krav om dokumentation mv. flytter<br />
deres fokus fra patienterne og begrænser<br />
deres mulighed for at tage hensyn til den<br />
enkelte patients behov. Når sygeplejerskerne<br />
oplever, at de har travlt, så er der<br />
noget om snakken. En sygeplejerske på en<br />
medicinsk afdeling i Region Hovedstaden,<br />
der tidligere skulle passe patienter i otte<br />
senge, skal i dag tage sig af 12 patienter,<br />
LOUISE LUND MØLLER<br />
Afdelingssygeplejerske MPG,<br />
Medicinsk korttidsafsnit O105,<br />
Herlev Hospital<br />
MARIE FUGLSANG<br />
Enhedschef MPG, Enheden<br />
for Brugerundersøgelser,<br />
Region Hovedstaden<br />
og hvor der tidligere var tre på vagt om aftenen,<br />
er der i dag kun to til at passe det<br />
samme antal patienter 2 . Tager det længere<br />
tid at sætte patienten i centrum?<br />
Ifølge sygeplejerskerne så gør det, dels<br />
fordi de skal kunne afsætte tid til dialogen<br />
med patienten, og dels fordi de skal individualisere<br />
ellers standardiserede processer.<br />
Der er dog også den mulighed, at inddragelse<br />
af såvel patienter som pårørende<br />
kan aflaste medarbejderne. Ved at inddrage<br />
patientens egne ressourcer og<br />
styrke patientens muligheder for at mestre<br />
egen sygdom ligger der et potentiale<br />
for at frigøre ressourcer hos medarbejderne.<br />
Udfordringen for lederne er derfor<br />
at få medarbejderne til at fokusere på den<br />
enkelte patient og dennes behov samtidig<br />
med, at de skal sikre en effektiv drift. Lederne<br />
skal kunne organisere arbejdet, så<br />
de ydre krav om dokumentation og standardisering<br />
af procedurer ikke bliver oplevet<br />
som begrænsende for medarbejdernes<br />
autonomi. Lederne skal kunne skrue<br />
på de rigtige håndtag og helst kunne<br />
skrue på mange håndtag på en gang.<br />
Ledelsesudfordringen<br />
Det er en central ledelsesudfordring at<br />
finde veje til at samle sine medarbejdere<br />
om at opnå et givet mål – men det er ikke<br />
nogen let opgave. Her har vi skitseret et<br />
par af de dilemmaer, som vi mener ledere<br />
skal være opmærksomme på, når vi både<br />
vil have motiveret personale og samtidig<br />
har et specifikt mål, der skal indfries – her<br />
at patienten skal være i centrum. I vores<br />
undersøgelse var både ledere og sygeplejersker<br />
enige om målet om, at patienten<br />
skal være i centrum, men vejen derhen og<br />
dét at implementere de ændringer, der<br />
skal til, rummer en række udfordringer.<br />
Ofte bruges kontrolsystemer til at evaluere,<br />
om et givent mål er nået, men kontrol<br />
kan undergrave medarbejdernes motivation<br />
og fagprofessionalisme, hvis den alene<br />
bruges som objektiv kontrollerende<br />
evaluering. En af udfordringerne er derfor<br />
at sørge for, at kontrol bliver understøttende<br />
for læring og udvikling – således kan<br />
vi også fremme og styrke medarbejdernes<br />
indre motivation – vi er sikre på, at patienter<br />
eller pårørende vil have en langt bedre<br />
oplevelse, når mødet med hospitalet også<br />
indeholder mødet med en motiveret og<br />
engageret sygeplejerske. <br />
1. Region Hovedstaden (2010): KVALITET FØRST.<br />
Patientsikkerhed og patientinddragelse. Effektivitet<br />
og lighed i behandlingen – en Kvalitetspolitik<br />
2 Pedersen, Flemming Steen (2012): Sundhedsvæsenets<br />
slankekur blandt Europas skrappeste,<br />
www.b.dk/node/23396980, 23. november 2012<br />
FORKANT 2. 2013 23
EN MODIG MUSEUMSDIREKTOR HAR FÅET SUCCES<br />
MED AT ÆNDRE STRUKTUREN OG KULTUREN I EN<br />
TRADITIONSBUNDEN ORGANISATION.<br />
AF CAMILLA VICTORIA MARCINKOWSKI, JOURNALIST<br />
OG MASTER I SUNDHEDSANTROPOLOGI<br />
FOTO: TOKE BULL/ARKIV: TRAPHOLT<br />
På Trapholt museet ved Kolding Fjord optræder klassiske danske<br />
designmestre som Arne Jacobsen og Finn Juhl i elegant samspil<br />
med kunst fra det 20. århundrede og frem. For museets direktør,<br />
Karen Grøn, har det dog krævet mere end almindelig balancekunst<br />
at føre Trapholt fra organisatorisk kaos og en traditionsbunden<br />
kultur præget af magtkampe til en moderne organisation<br />
spækket med sammenhold og succes.<br />
I 2010 havde en skiftende ledelse kombineret med en udpræget<br />
silotænkning ført Trapholt ud i en organisatorisk krise. En enig<br />
bestyrelse tilbød Karen Grøn, der dengang havde arbejdet som<br />
inspektør på museet i knap 10 år, at overtage roret.<br />
”Mit mål har aldrig været at blive leder. Jeg blev leder på grund af<br />
omstændighederne,” fortæller Karen Grøn.<br />
PORTRÆT<br />
VÆK MED SILOER<br />
Med sin indgående viden om hvor skoen trykkede, valgte Karen<br />
Grøn som det første at skabe en helt ny organisation. Museer er, i<br />
sagens natur, traditionsbundne institutioner præget af høj faglighed<br />
og medarbejdere, der føler jobbet som et kald. En række<br />
inspektører er hver især ansvarlige for et fagområde med tilhørende<br />
samlinger og udstillinger, de har kontakten til kunstnerne,<br />
og de høster æren, når udstillinger lanceres. Men de mange afdelinger<br />
giver ifølge Karen Grøn en siloagtig organisation, hvor alle<br />
kæmper om de samme få ressourcer – såsom håndværkere, markedsføring<br />
og fundraising.<br />
”Da jeg overtog, eksisterede der en række parallelle verdener på<br />
Trapholt. Det var ineffektivt, ingen vidste, hvad de andre havde<br />
gang i, og det gav ikke mening for mig – specielt ikke i en tid,<br />
hvor museumsverdenen kæmper med knappe ressourcer,” siger<br />
Karen Grøn.<br />
Hun satte sig for at fjerne siloerne. Hun droppede inspektørstillingerne<br />
og erstattede dem med en teamopbygning, hvor alle<br />
projekter og udstillinger i dag bliver til som et samarbejde gennemført<br />
i et fagligt team. Teamet består af en udstillingsproducer,<br />
en publikumsansvarlig, en kommunikationsansvarlig, en<br />
samlingsansvarlig og en konceptansvarlig (direktør). Den flade, <br />
FORKANT 2. 2013 25
26<br />
teambaserede struktur gør, at projekter koordineres i hele organisationen,<br />
så ressourcerne udnyttes bedst muligt – og alle ved,<br />
hvad der foregår lang tid frem.<br />
KAOS GAV PLADS TIL ÆNDRINGER<br />
Men ændringen var dramatisk for en stærkt traditionsbunden<br />
institution som et museum. Og det lykkedes ifølge Karen Grøn<br />
kun, fordi hun overtog en organisation i kaos.<br />
”Der var rav i den, da jeg overtog. Og det gav nok lidt større plads<br />
til, at jeg lavede hele strukturen om. Folk havde sagt op, inspektører<br />
var rejst, stemningen var dårlig. Men jeg tror også, det betød<br />
noget, at mit mål helt fra starten også handlede om at skabe<br />
et godt arbejdsmiljø – samtidig med at forandre og effektivisere,”<br />
fortæller hun.<br />
Men udfordringen var stor for Karen Grøn, og hun løber stadig<br />
ind i forhindringer, som hun tilskriver det markante opgør med<br />
traditionerne.<br />
”Det sværeste for mig ved at gennemføre en så drastisk kulturændring<br />
var at flytte medarbejderne. Alle, der arbejder i museumsverdenen,<br />
er opdraget med nogle stærke traditioner omkring<br />
deres stillinger. Det er en verden, hvor fagligheden er høj – men<br />
det er magtkampene også,” siger Karen Grøn.<br />
En af de sværeste ting for direktøren har derfor været at rekruttere<br />
nye medarbejdere. En helt konkret konsekvens af den nye<br />
flade teamstruktur er, at de omkring 30 medarbejdere – inkl. Karen<br />
Grøn – er flyttet fra kontorer rundt omkring på museet til et<br />
stort åbent kontorlandskab. Mange ansøgere og en enkelt, der<br />
blev ansat og forlod sin stilling efter kort tid, har givet udtryk for<br />
ikke at kunne trives i en flad, teambaseret organisation. Karen<br />
Grøn har derfor måttet genopslå stillinger.<br />
”Det tog lang tid for mig at finde de rigtige medarbejdere. Men på<br />
trods af den modstand, det har givet mig, har jeg aldrig været i<br />
tvivl om, at det jeg gjorde var nødvendigt for at bringe Trapholt<br />
videre,” siger hun.<br />
STOLT AF SYNLIGE RESULTATER<br />
I dag, tre år senere, er hun ved at nå i mål med de rigtige folk på de<br />
rigtige poster. Det sidste års tid har medarbejderne givet udtryk<br />
for, at de nyder at være sammen om at skabe et succesfuldt museum.<br />
Sidste år satte Trapholt publikumsrekord med et besøgstal<br />
på 84.655 – en stigning på 38 pct. fra året før. Ifølge Karen Grøn<br />
skyldes succesen dels den nye måde at arbejde på, dels at museet<br />
har sat sig grundigt ind i sit publikum og forstået at tiltrække bredt.<br />
”Vi ved enormt meget om vores målgrupper bl.a. på baggrund af<br />
en række målgruppeundersøgelser, vi har gennemført. Hver<br />
gang vi starter et projekt op, analyserer vi, hvem målgruppen og<br />
interessenterne er. Resultatet er, at museet bliver en god oplevelse<br />
for folk, uanset om de kommer for at opleve kunst og design<br />
i verdensklasse eller i højere grad besøger Trapholt for at få en<br />
social oplevelse i dejlige omgivelser,” fortæller Karen Grøn.<br />
Hun er stolt af den måde, Trapholt i dag skaber udstillinger på.<br />
Specielt fordi det både har givet store effektiviseringer og givet<br />
synlige resultater.<br />
”Strukturen kræver dog også, at kollegerne kan rumme mange<br />
projekter på én gang, for man sidder ikke længere kun med sine<br />
egne ting,” siger Karen Grøn.
Den nye organisation er i dag mere eller mindre på plads, der er<br />
ryddet op i kaos, og Karen Grøns fokus er derfor at inddrage medarbejderne<br />
i at fastholde og videreudvikle den kultur, som nu<br />
kendetegner Trapholt som arbejdsplads.<br />
”Vi er i en skrøbelig fase, hvor vi sammen skal definere, hvem vi er,<br />
og hvad vi gerne vil. Det er ikke altid let, og vi har stadig udfordringer<br />
ved den gennemsigtighed, vi har skabt og sætter højt. Men<br />
jeg ved, mine kolleger kan mærke, at jeg er utroligt optaget af at<br />
skabe et godt sted at arbejde, samtidig med at jeg eksternt arbejder<br />
med at styrke museets faglige profil,” siger hun.<br />
FORRETNING MED FIRE BUNDLINJER<br />
Karen Grøn er tydeligvis lige så optaget af, hvordan hendes medarbejdere<br />
trives, som hun er af Trapholts succes med at tiltrække<br />
lokale, nationale og internationale besøgende (alt fra kunstkendere<br />
til kunstelskende børnefamilier). Jubilæumsåret i år, som<br />
byder på særudstillinger og publikationer om museet, vil hun<br />
derfor i lige høj grad bruge til at skabe sammenhold og stolthed<br />
blandt medarbejderne.<br />
”Det interne er mindst lige så vigtigt for mig,” siger hun og opsummerer<br />
de fire bundlinjer, Trapholt opererer med:<br />
En faglig bundlinje (udstillinger, formidling og forskning), en publikumsmæssig<br />
bundlinje (antal og bredde), en organisatorisk<br />
bundlinje (medarbejdertrivsel, samarbejde, kultur) samt en økonomisk<br />
bundlinje (national, kommunal og entré/ekstern funding<br />
(sidstnævnte udgør i dag ca. 50 pct.).<br />
Det økonomiske er, som for de fleste andre kulturinstitutioner, en<br />
stadig udfordring. Kolding Kommune skar f.eks. sidste år ned på<br />
støtten til Trapholt. Men hvor ekstern funding tidligere stod for<br />
ca. en fjerdedel af museets omsætning, formår Trapholt i dag at<br />
finde tæt på 50 pct. hos eksterne interessenter og entréindtægt.<br />
”Jeg tror, vores succes med at finde funding skyldes, at vi er gode<br />
til at skabe projekter, der har en væsentlighed ud over projektet<br />
selv,” siger Karen Grøn.<br />
Det tiltrækker hende som leder at skulle arbejde i spændingsfeltet<br />
mellem kultur og forretning – og koble forretningsforståelse<br />
med det at være et offentligt gode. Kunst og design er ifølge museumsdirektøren<br />
ikke vigtigt i sig selv, men fordi det er med til at<br />
give folk et bedre liv.<br />
”Som datter i en familie med boligtekstilforretninger i København<br />
falder det mig ikke svært at tænke forretning. Men et museum<br />
kan og skal aldrig blive ren forretning,” understreger Karen<br />
Grøn. <br />
KAREN GRON<br />
Født 2. maj 1966<br />
2010:<br />
Museumsdirektør, Trapholt<br />
2001-10:<br />
Museumsinspektør og<br />
formidlingschef, Trapholt<br />
1997-1999:<br />
Museumsinspektør ved<br />
Kvindemuseet i Aarhus<br />
2010:<br />
Master of Public Management<br />
ved Syddansk Universitet<br />
1996:<br />
Cand.mag. i æstetik og kultur<br />
ved Aarhus Universitet<br />
PRIVAT:<br />
Bor i Trekantområdet med sin<br />
mand og seks børn<br />
PORTRÆT<br />
FORKANT 2. 2013 27
28<br />
AT AFSE TID OG MEDARBEJDERE TIL FORSKNINGSPROJEKTER KAN SYNES<br />
BESVÆRLIGT OG UOVERSKUELIGT. MEN FOR LEDENDE SYGEPLEJERSKE BIRTHE<br />
ØRNDRUP GAV DET BÅDE NY ENERGI OG ØGET FAGLIG STOLTHED BLANDT<br />
MEDARBEJDERNE AT DELTAGE I ET BANEBRYDENDE FORSKNINGSPROJEKT.<br />
AF METTE REINHARDT JAKOBSEN, JOURNALIST<br />
MODELFOTO: JENS JAKOB THODBERG<br />
Da Birthe Ørndrup for godt fire år siden blev kontaktet om et muligt samarbejde om<br />
at forske i betydningen af plejehjemsbeboeres kontakt med hunde, behøvede hun<br />
kun kort betænkningstid:<br />
”Jeg så det som en gedigen mulighed for at arbejde med forskning på et område, der<br />
både kunne få stor værdi for de berørte personer, og som samtidig havde stor forskningsmæssig<br />
værdi for det gerontopsykiatriske område,” fortæller hun:<br />
”Det var et projekt, der ville være vanskeligt at gennemføre. Det involverede både dyr<br />
og svært syge ældre mennesker. Og så skulle man undersøge deres interaktion, altså<br />
noget, der var svært at måle på. Men jeg valgte at se det som en spændende mulighed<br />
for at lave noget værdifuldt arbejde for den brede population, samtidig med at<br />
nogle sygeplejersker i klinisk praksis kunne få erfaring med forskning.”<br />
Rart at være sammen med dyr<br />
Selve projektet blev søsat af Institut for Husdyrvidenskab ved Aarhus Universitet<br />
med seniorforsker Karen Thodberg som projektleder. Om baggrunden for hele forskningsidéen<br />
fortæller hun:<br />
”Vi har i nogle år arbejdet med terapidyr af forskellig slags, men der manglede i høj<br />
grad forskningsmæssig tyngde på området. Terapidyr bliver ellers brugt i stor stil, for
SYGEPLEJERSKERS DELTAGELSE<br />
I FORSKNINGSPROJEKT<br />
GAV VIRKELIG POTE<br />
REPORTAGE<br />
FORKANT 2. 2013 29
30<br />
OM FORSKNINGSPROJEKTET:<br />
• Forskningsprojektet, der omtales i artiklen,<br />
er et nyligt afsluttet, treårigt<br />
projekt, der har skullet undersøge, om<br />
besøgshunde i følge med en person har<br />
en positiv effekt på det mentale helbred<br />
og livskvaliteten hos ældre og demente<br />
beboere på plejecentre.<br />
• Til projektet er knyttet nogle af landets<br />
førende forskere: Cand.scient. og ph.d.<br />
Karen Thodberg, der også optræder i<br />
hovedartiklen, Janne Winter Christensen,<br />
cand.scient., lic. og ph.d., samt professor<br />
i klinisk psykiatri Poul Videbech<br />
• Projektet har også involveret mange<br />
andre kræfter, bl.a. distriktspsykiatrisk<br />
sygeplejerske Vibeke Johnsen Damgaard,<br />
distriktspsykiatrisk sygeplejerske<br />
Ingrid Keseler samt ledende overlæge<br />
Lisbeth Uhrskov<br />
• Formålet har været at dokumentere<br />
den positive effekt af ældre menneskers<br />
kontakt til hunde, samt hvordan<br />
man bedst benytter hunde i arbejdet<br />
med ældre og demente. Som kontrolbehandling<br />
er brugt kontakt til en robotsæl<br />
og en ikke-interaktiv bamse.<br />
• TrygFonden har finansieret projektet,<br />
og indsamlingen af data er sket i samarbejde<br />
med Vejle Kommune på udvalgte<br />
plejecentre.<br />
• De endelige projektresultater bliver<br />
fremlagt af det danske forskerteam på<br />
to store konferencer i Chicago i juli måned<br />
i år i samarbejde med The International<br />
Society for Anthrozoology og IA-<br />
HAIO (International Association of Human-Animal<br />
Interaction Organizations)<br />
Læs mere på www.trygfonden.dk<br />
helt intuitivt kan mange mærke, at de får noget ud af at være sammen med dyr. Det<br />
ville vi gerne have kvantificeret og helt specifikt finde ud af, hvordan det påvirker ældre<br />
at have kontakt til et dyr. Som adfærdsbiologer er vi netop i stand til at måle, hvordan<br />
dyr og mennesker interagerer sammen,” fortæller seniorforskeren.<br />
”I projektet deltog ca. 100 plejehjemsbeboere, der hver fik 12 besøg a 10 minutter, i<br />
en periode over seks uger. Til hvert besøg medbragte vi enten en robotsæl, en tøjkat<br />
eller en levende hund. En uge inden og en uge efter forsøget blev alle deltagerne<br />
scoret; bl.a. på nogle psykiatriske skalaer, der estimerer kognitiv funktion, og på en<br />
depressions-skala. Herudover blev alle deltagere vejet, vi registrerede deres medicinforbrug<br />
og målte deres søvnkvalitet,” fortæller Karen Thodberg.<br />
Fandt nogle nysgerrige<br />
Og det var hér, kontakten til Birthe Ørndrups afdeling kom i stand. For der var behov<br />
for to kvalificerede sygeplejersker, der kunne foretage de nødvendige målinger af de<br />
ældre deltageres fysiske og mentale form både før og efter forsøget.<br />
Birthe Ørndrup var på det tidspunkt ledende sygeplejerske ved Ambulatorium for<br />
organiske psykiske lidelser og akutmodtagelse ved ÅUH Risskov. Det blev hendes<br />
opgave at finde to medarbejdere, der havde lyst og mod til at gennemføre opgaven.<br />
”Jeg har jo tit hørt, at ”forskning, det er for nogle andre end mig. Jeg kan ikke det der<br />
særlige, der skal til”. Derfor præsenterede jeg tilbuddet for hele afdelingen, men<br />
samtidig prikkede jeg også lidt til et par potentielle kandidater. Jeg havde kig på et par<br />
af de lidt yngre sygeplejersker, som havde noget energi, og som i deres daglige arbejde<br />
virkede både åbne og nysgerrige i forhold til deres eget fag. Og så skulle det jo<br />
være nogen, der efterfølgende ville have lyst til at præsentere resultater, skrive artikler<br />
og tale til konferencer,” fortæller Birthe Ørndrup.
Sygepleje i nye sammenhænge<br />
Det blev en meget stor gevinst at deltage i projektet. Både for de to involverede sygeplejersker,<br />
men også for hele afdelingen.<br />
”Succeskriteriet var at få noget engagement og skabe en positiv stemning om videnssøgning<br />
i afdelingen. Og det lykkedes virkelig. De to sygeplejersker kom jo tilbage<br />
og kunne fortælle en hel masse og pege på nogle nye sammenhænge,” siger<br />
ledende sygeplejerske Birthe Ørndrup:<br />
”De erfarede f.eks., at de skulle kunne sammenligne de indsamlede data. Derfor var<br />
de nødt til at gøre alle tingene fuldstændigt ens, hvis de skulle kunne sammenlignes.<br />
Og det var faktisk svært. Så det blev en af de helt store øjenåbnere: Hvis det er så<br />
svært at gøre tingene på én bestemt måde inden for de faste rammer i et forskningsprojekt,<br />
hvordan ser det så ud i hverdagen med de øvrige patienter? Derfor<br />
gjorde projektet også forskningsbegrebet mere nærværende for os alle. For hvordan<br />
er det nu, man sætter videnssøgning i system.”<br />
Ros til sundhedsfaglig indsigt<br />
Seniorforsker Karen Thodberg har mange roser til sygeplejerskernes indsats i projektet.<br />
Fordi den sundhedsfaglige indsigt var noget, adfærdsbiologerne ikke selv<br />
kunne bidrage med i samme grad.<br />
”Det tværfaglige arbejde har virkelig været spændende for os,” fortæller hun.<br />
”Vi havde ikke nogen reel viden om, hvad der foregår på et plejehjem, og hvordan<br />
man eksempelvis taler og agerer sammen med demente personer. Derfor var de involverede<br />
sygeplejersker, udover at de varetog deres del med at informere deltagerne<br />
om projektet, udføre interview med dem alle og rate dem, en kæmpe fordel i<br />
forhold til at navigere i den for os helt nye verden. Det gælder både i forhold de ældre,<br />
men også i forhold til vores kontakt til personalet på de involverede plejecentre,”<br />
lyder det fra Karen Thodberg.<br />
Lettere at lede<br />
”Det at samarbejde med et helt andet fag har været enormt berigende. Der var nogle<br />
utroligt gode folk involveret i projektet, der gav de to medarbejdere en helt ny forståelse<br />
af tværfagligt samarbejde. Samtidig fik de to sygeplejersker skærpet deres egen<br />
faglighed, fordi de pludselig skulle forklare alle de ting, de bare var vant til at gøre. De<br />
fik pludselig en anerkendelse udefra af, hvor svær en disciplin sygepleje faktisk er. Så<br />
de vendte tilbage med en stor faglig stolthed,” siger den ledende sygeplejerske, der<br />
også fik nogle ledelsesmæssige fordele ud af samarbejdet:<br />
”Som leder er man jo glad for den slags positive oplevelser, for det gav en vildt god<br />
energi i afdelingen. Alle er stolte af vores succes. Der er også kommet mere motivation<br />
for at bruge tid på uddannelse, fordi de to medarbejdere pludselig kunne italesætte<br />
den store nytteværdi af ekstra uddannelse. Så som leder gjorde det faktisk<br />
mit job lidt nemmere. Jeg kunne jo være tryg ved det arbejde, min afdeling udførte,<br />
fordi flere af medarbejderne fik en forståelse for anvendelsen af viden i det kliniske<br />
arbejde, hvilket er en forudsætning for at arbejde på et højt specialiseret niveau.” <br />
Birthe Ørndrup er siden projektets afslutning skiftet til ny stilling som projektleder<br />
ved psykiatrien i Region Nordjylland (red.).<br />
OM BESØGSHUNDE:<br />
REPORTAGE<br />
• TrygFondens Besøgshundeordning har<br />
kørt på forsøgsbasis siden 2010 forskellige<br />
steder i landet, men fra 2013 har<br />
ordningen været landsdækkende, så<br />
hundeejere og plejecentre kan tilmelde<br />
sig selvstændigt.<br />
• Alle hunde gennemgår en adfærdstest<br />
og en sundhedsundersøgelse, inden de<br />
kan blive besøgshunde.<br />
• Plejecentre og hundeejere kommer i<br />
forbindelse med hinanden via en hjemmeside.<br />
Hvorefter begge parter skal<br />
underskrive en række standardiserede<br />
aftalebetingelser.<br />
• Hunde og ejere kan både komme på<br />
gruppebesøg, på en-til-en-besøg, eller<br />
de kan bruges som motivation til træning:<br />
f.eks. at kaste en bold eller gå tur<br />
med hunden.<br />
• Forskningsprojektet, der omtales i artiklen,<br />
er første gang, det forsøges påvist,<br />
om hundenes besøg reelt har en<br />
målbar effekt på de ældre og dementes<br />
velbefindende.<br />
FORKANT 2. 2013 31
32<br />
5" 3498
VÆRD AT VIDE<br />
OM DISTANCELEDELSE<br />
AF LONE NØRGAARD MØLLER, SYGEPLEJERSKE OG MPM<br />
”Big is beautiful” blev mantraet i 2007, hvor Danmarks offentlige sektor ændrede<br />
sig markant. Fem store regioner blev en realitet, og kommunernes lokalgrænser<br />
flyttede sig massivt. Rigtig mange ledende sygeplejersker, både inden for den kommunale<br />
sektor og det regionale sygehusvæsen, oplevede at skulle lede større matrikler<br />
eller at få ansvaret for medarbejdere på et helt andet sygehus end det, de<br />
selv tilhørte. Men da det er svært at være mere end et sted ad gangen, nødvendiggjorde<br />
omstruktureringen en ny definition af begrebet ”synlig ledelse”.<br />
SYNLIG LEDELSE<br />
Hvordan kan man være en synlig leder på<br />
55 km’s afstand? En bevidsthed om, at synlighed<br />
er et begreb under forandring, er<br />
første skridt på vejen mod effektiv distanceledelse.<br />
Eller sagt med andre ord: Den<br />
eller de lederkompetencer, man som leder<br />
har arbejdet med, før matriklerne fik vokseværk,<br />
skal revurderes og nytænkes.<br />
Synlig og nærværende ledelse kan være<br />
rigtig mange ting. Det behøver ikke at betyde,<br />
at medarbejderne mærker lederens<br />
fysiske tilstedeværelse dagligt. Har man<br />
ansvaret for flere sygehuse eller plejehjem<br />
i dagligdagen, kan den fysiske, synlige tilstedeværelse<br />
være en umulighed. Derfor<br />
må man tage andre hjælpemidler i brug.<br />
DEN NY TEKNOLOGI SOM HJÆLP<br />
Lederen kan godt signalere tilgængelighed<br />
trods distancen. Den nye teknologi<br />
kan være en hjælpende faktor i synlighedsudfordringen.<br />
Skype, mails og sms er<br />
måder for medarbejderne at komme i kontakt<br />
med den daglige leder og omvendt.<br />
Videokonferencer er blevet et redskab,<br />
som mange benytter i dagligdagen. Det<br />
kan også bruges til korte samtaler med<br />
medarbejderne. Man kan eventuelt udnytte<br />
de små kameraer i iPads eller<br />
smartphones til kontakten.<br />
SPØRGESKEMAUNDERSØGELSE<br />
En måde at få klarhed over, hvordan man<br />
kan gribe distanceledelsen an, er at få afdækket<br />
medarbejdernes forventninger.<br />
Udarbejd et spørgeskema, der kan klarlægge,<br />
hvordan medarbejderen tænker<br />
det er muligt at blive ledet på distancen.<br />
Et spørgeskema kan indeholde følgende<br />
spørgsmål:<br />
1. Hvordan ønsker du at kommunikere<br />
med din leder, hvis hun ikke kan være<br />
fysisk til stede, via sms, Skype eller<br />
mail?<br />
2. Hvordan oplever du at blive ledet af en<br />
leder, som ikke altid er til stede?<br />
3. Hvilke anbefalinger har du til din leder i<br />
forhold til tilgængelighed?<br />
4. I hvilke situationer har du hurtigt brug<br />
for din leders tilstedeværelse?<br />
PLANLÆG MØDER FREMADRETTET<br />
OG MED MASSER AF TID<br />
Møder og samtaler skal planlægges i god<br />
tid og med stor synlighed for alle. Forstået<br />
således, at lederen sikrer, at alle medarbejdere,<br />
også de som er langt væk, er bevidste<br />
om, hvornår man mødes næste<br />
gang. Lederen skal også signalere tydeligt,<br />
at der er tid til ekstra samtaler, hvis<br />
behovet er til stede hos medarbejderen.<br />
HUSK AT:<br />
VÆRKTØJSKASSEN<br />
• Være tilgængelig for dine<br />
medarbejdere, uanset hvor<br />
langt I er fra hinanden<br />
• Hold kontakten ved hjælp af<br />
ny teknologi (Skype, videokonferencer<br />
…)<br />
• Vær klar over dine medarbejderes<br />
forventninger – hvad<br />
har de brug for for at kunne<br />
klare tingene selv?<br />
• Planlæg i god tid<br />
• Når du endelig er fysisk til stede<br />
– så vær til stede fuldt ud.<br />
Tak til Karin Jessen, partner i<br />
konsulenthuset ps4 og forfatter<br />
til bogen ”Ledelse i praksisnært<br />
perspektiv”. www.ps4.dk<br />
FORKANT 2. 2013 33
34<br />
DE FJERNER<br />
FISKEKROGE I IVALO<br />
MENS MAN I DANMARK DISKUTERER SYGEPLEJEMANGEL, LÆGEKON-<br />
FLIKT OG ARBEJDSMILJØ, HAR MAN PÅ ET LILLE SYGEHUS I DET NORD-<br />
ØSTLIGE FINLAND OVER POLARCIRKLEN HELT ANDRE UDFORDRINGER.<br />
TEKST: AF PETRA NINA FAURBY SJOUWERMAN, • FOTO: ANDERS JOURNALIST<br />
RAJENDIRAM & NINA FAURBY<br />
FOTO: JEROEN TOIRKENS
UDSYN<br />
FORKANT 2. 2013 35
36<br />
o patienter sidder og venter<br />
i venteværelset i det<br />
lokale sundhedscenter i<br />
Ivalo, en lille by i det arktiske<br />
Finland. En af væggene<br />
er udsmykket med en række montrer,<br />
som viser sig at have et overraskende indhold.<br />
De er fyldt med fiskekroge, propper<br />
og spoler i alle mulige størrelser og farver.<br />
Hvorfor ligger netop de her ting i<br />
et venteværelse? Er det fordi, folk<br />
godt kan lide at fiske i det nordlige<br />
Lapland? “Ja, helt bestemt,” svarer<br />
Mari Palolahti, direktør for socialforvaltningen<br />
og sundhedsvæsenet<br />
i Inari, en kommune der er lidt<br />
større end Sjælland, Fyn og Vendsyssel-Thy<br />
tilsammen, men som<br />
kun har 6.758 indbyggere.<br />
Med et stort smil på læberne forklarer<br />
hun, at alle fiskekrogene i<br />
årenes løb er blevet fjernet fra patienter.<br />
Og tilsyneladende har lægerne ikke kun<br />
fjernet fiskekroge. ”Det her søm er fjernet<br />
fra en tommeltot,” læser hun højt fra<br />
et lille papirskilt med oplysninger om<br />
indgrebet.<br />
Hun peger på to større ting i montrerne:<br />
en skinne af birkebark, hjemmelavet til et<br />
brækket ben, og en skinne til en brækket<br />
arm, lavet af en halvliters colaflaske, der<br />
er skåret over på langs. Vidnesbyrd om,<br />
at vi befinder os i en af de sidste sande<br />
vildmarker i Europa. En tyndt befolket region,<br />
hvor befolkningen beskæftiger sig<br />
med renopdræt, jagt, fiskeri, skovbrug<br />
eller turisme. Her bor mange samer – det<br />
oprindelige folk i Arktis, tidligere kendt<br />
som lapper.<br />
“Har man lyst til at være alene, skal man<br />
bare gå en tur i skoven. Der er man sikker<br />
på ikke at møde andre mennesker,” siger<br />
Jaakko Seppänen, direktør for sygehusindlæggelser,<br />
der sammen med praktiserende<br />
læge Antti Kontiola og førnævnte<br />
Mari Palolahti modtager os og viser rundt<br />
i det lokale sygehus. Vi har også en aftale<br />
med den ledende sygeplejerske, men<br />
desværre dukker hun aldrig op.<br />
BLODPRØVER MED BUS<br />
Det er april måned, og mens de første forårsblomster<br />
kigger frem i Danmark, er der<br />
i det nordøstlige Finland tæt ved grænsen<br />
til Norge og Rusland kun 2 grader. Sneen<br />
“Vores største udfordring er<br />
de lange afstande,” siger han.<br />
"Alvorligt syge patienter skal<br />
transporteres pr. ambulance<br />
eller helikopter til hospitalet,<br />
og det er dyrt.”<br />
smelter, men ifølge de lokale indbyggere<br />
vender koldere vejr med snebyger tilbage<br />
senere på dagen.<br />
Det lille sygehus ligger lidt udenfor byen<br />
med en helikopterlandingsplads lige foran<br />
indgangen. Sygehuset har i alt 50 ansatte,<br />
hvoraf 29,5 stillinger er besat af sygeplejersker,<br />
seks er praktiserende læger,<br />
fire fysioterapeuter og et par jordemødre.<br />
Patienterne bliver enten behandlet her eller<br />
sendt videre til hospitalet i Rovaniemi,<br />
som er den nærmeste større by (289 km<br />
væk) eller til universitetshospitalet i Oulu<br />
(500 km væk). ”Vi kan tage røntgenbilleder<br />
her og tage blodprøver, men prøverne<br />
skal sendes med bus, taxa eller fly til hospitalerne,<br />
så får vi svar tilbage pr. mail,”<br />
fortæller Mari Palolahti.<br />
Sygehuset har 37 senge til kortere ophold<br />
og 20 senge til uhelbredeligt syge patienter,<br />
f.eks. patienter med hjerneskade pga.<br />
en bilulykke. De kan bo her i flere år tæt<br />
ved deres familie. Herudover har centeret<br />
tilknyttet 20 sygeplejersker, der bor i regionens<br />
landsbyer, og som tager ud til pa-<br />
tienternes hjem. ”Nogle ældre patienter<br />
skal egentlig behandles hver dag, men vi<br />
kan kun nå at besøge dem tre gange om<br />
ugen,” sukker Jaakko Seppänen.<br />
“Vores største udfordring er de lange afstande,”<br />
siger han. Alvorligt syge patienter<br />
skal transporteres pr. ambulance eller<br />
helikopter til hospitalet, og det er dyrt.”<br />
I Finland er det kommunerne, der ejer de<br />
små sygehuse. Traditionelt har<br />
der været ganske store geografi-<br />
ske forskelle i service- og kvalitetsniveau.<br />
Der er mange kommuner<br />
med få indbyggere, og det<br />
har gjort det svært for kommunerne<br />
at tilbyde optimal pleje og<br />
omsorg i nærmiljøet. Inari Kommune<br />
modtager 1,4 mio. euro (10<br />
mio. kr.) ekstra om året fra den<br />
finske stat til kommunal service,<br />
fordi der bor mange samer, og det<br />
medfører ekstra omkostninger, bl.a. fordi<br />
kommunen har fire officielle sprog: finsk<br />
og tre forskellige samiske sprog. Alle skilte<br />
ved og indenfor sygehuset er derfor på fire<br />
sprog, og flere medarbejdere taler et samisk<br />
sprog.<br />
HAR IKKE BRUG FOR PLEJE<br />
Kommunens skatteindtægter falder hvert<br />
år, fordi indbyggere flytter til de større<br />
byer for at finde arbejde, mens omkostningerne<br />
til sundhedsvæsenet stiger,<br />
fordi befolkningen bliver ældre.<br />
”Vi forventer, at der i vores kommune vil<br />
være mere end 2.000 personer over 65 år<br />
i 2020. Det er en tredjedel af indbyggerne.<br />
Vi står ikke alene i den her situation, det<br />
er et problem, mange kommuner i Finland<br />
kæmper med,” siger Jaakko Seppänen.<br />
Men konsekvensen er, at det er svært at<br />
planlægge og budgettere.<br />
”Hvert år interviewer vi alle ældre over 75<br />
år i kommunen for at finde ud af, hvilke<br />
problemer de har, hvilke tjenester de forventer,<br />
de får brug for, om de vil blive bo-
ende i deres hus osv. for at sikre dem den<br />
rigtige pleje. Men hvert år svarer de fleste,<br />
at de ikke har brug for pleje, og at de helst<br />
vil blive boende, hvor de bor,” fortæller Jaakko<br />
Seppänen, mens han laver en opgivende<br />
bevægelse med hænderne.<br />
At området er tyndtbefolket medfører, at<br />
selv relativt enkle lægeundersøgelser kan<br />
være for dyre at udføre, simpelthen fordi<br />
der ikke er patienter nok. Det løses nogle<br />
gange ved at sætte patienterne i direkte<br />
forbindelse med en læge eller specialsygeplejerske<br />
via videokonferencer. “Tidligere<br />
i dag talte en af vores patienter via<br />
videokonference med en specialsygeplejerske<br />
på hospitalet. Patienten lider af<br />
svær depression og har selvmordstanker.<br />
Sygeplejersken på hospitalet har snakket<br />
med ham for at vurdere, hvor alvorligt syg<br />
han er,” fortæller Mari Palolahti.<br />
Videokonferencen bliver i øvrigt også næsten<br />
dagligt brugt til møder mellem læger<br />
og sygeplejersker på sygehuset i Ivalo og<br />
på hospitalerne i de større byer.<br />
SNE EN FORDEL<br />
I modsætning til, hvad vi i Danmark måske<br />
tror, er de store mængder sne om vinteren<br />
ingen udfordring. Tværtimod. ”Det er<br />
nemmere for patienterne at komme ind til<br />
os om vinteren på snescooter. Og det<br />
samme gælder for det personale, der skal<br />
ud og besøge patienter i deres hjem. De<br />
fleste mennesker bor tæt ved en asfalt-<br />
UDSYN<br />
vej, men der er stadig et lille antal ældre<br />
mennesker, der bor i skoven på steder,<br />
som kan være lidt svære at finde,” siger<br />
Jaakko Seppänen, der selv husker at have<br />
besøgt et ægtepar på 80 og 83, der boede<br />
dybt inde i skoven.<br />
FINSK TANGO<br />
Vinteren er faktisk højsæson for sundhedscenteret<br />
i Ivalo pga. de mange turister,<br />
der kommer til området for at stå på<br />
ski i Saariselkä, et skiresort 30 km fra Ivalo.<br />
Sidste år var der 12.300 konsultationer.<br />
”Det er mest skiulykker, men også f.eks.<br />
hjerteproblemer,” uddyber den praktiserende<br />
læge Antti Kontiola. I Saariselkä kan<br />
turisterne ikke kun stå på ski, der findes<br />
FORKANT 2. 2013 37
38<br />
også et landskendt hotel, der hver eftermiddag<br />
tilbyder afterskiing med levende<br />
musik og finsk tango.<br />
”At stå på ski om morgenen, danse om<br />
eftermiddagen, en aftentur i sauna og et<br />
rigeligt indtag af alkohol, det kan være<br />
lidt for meget af det gode,” forklarer<br />
Antti Kontiola.<br />
Ifølge statistikkerne er alkoholforbruget<br />
højt i denne del af Lapland. ”Det ligger tre<br />
gange så højt som i andre dele af Finland.<br />
Men husk i den sammenhæng, at vi også<br />
har mange turister i området mest fra andre<br />
dele af Finland, men også fra Rusland,”<br />
understreger lægen.<br />
Stadigvæk er sygdomme og sociale problemer<br />
forbundet med alkoholisme dog<br />
det største problem i kommunen, understreger<br />
Mari Palolahti. For at forebygge<br />
alkoholmisbrug blandt unge arbejder sygehuset,<br />
socialrådgivere, lærere og skoler<br />
sammen for at sikre, at der er aktiviteter<br />
nok, som f.eks. ungdomsbiograf, ishockey,<br />
skiture og fester uden alkohol.<br />
TRADITIONELT<br />
SIKKERHEDSNET<br />
Det positive ved at bo og arbejde her er<br />
ifølge Mari Palolahti, at alle kender hinanden.<br />
”Det er nemt at samarbejde, og det<br />
styrker samarbejdet ikke kun på sundhedscenteret,<br />
men også ved det tværfaglige<br />
samarbejde.”<br />
”Når jeg er på vej ind i butikken, sker det<br />
ofte, at folk standser mig på gaden med et<br />
eller andet, de har på hjerte,” supplerer<br />
Jaakko Seppänen.<br />
Folk er opmærksomme på hinanden og<br />
holder også øje med hinanden. ”Når man<br />
tager på jagt eller skal ud at fiske, er man<br />
som regel i skoven i flere dage, derfor<br />
fortæller man altid, hvor man tager hen.<br />
Det er vores traditionelle sikkerhedsnet,”<br />
siger han.<br />
Et andet sikkerhedsnet blev derimod fjernet<br />
for nogle år siden, da fødeafdelingen<br />
på sygehuset blev lukket. Gravide kvinder<br />
sendes nu de 300 km til Rovaniemi for at<br />
føde. ”Årligt bliver der født mellem 44-60<br />
børn i området. Halvdelen af mødrene tager<br />
til hospitalet i deres egen bil, den anden<br />
halvdel skal til hospitalet med ambulancen,”<br />
fortæller Mari Palolahti. ”De sidste<br />
tre år er der kun født ét barn i ambulancen,”<br />
siger hun med lidt stolthed i stemmen.<br />
Vi oplever selv, hvor ”lille” verden er i den<br />
kæmpe finske kommune, hvor alle kender<br />
alle. Efter vores rundtur på sygehuset falder<br />
vi netop i snak med kvinden, der for tre<br />
år siden fødte i ambulancen. Hun inviterer<br />
på en kop te i sit hus i skoven, hvor vi også<br />
møder hendes samiske mand, der lever af<br />
at sælge rensdyrkød.<br />
Fødslen i en ambulance kunne ikke ryste<br />
hende. ”Det gik rigtig godt, og min søn har<br />
det fint. Prøv at se,” peger hun ud ad vinduet.<br />
Udenfor står den treårige dreng og<br />
øver sig i at kaste en lasso om et død rensdyrhoved,<br />
der ligger i en lille blodplet i<br />
sneen.
BOG OG UDSTILLING OM BARENTSREGIONEN PÅ VEJ<br />
Den hollandske skandinavienskorre-<br />
spondent Petra Sjouwerman, med base<br />
i Aarhus, har sammen med den holland-<br />
ske fotograf Jeroen Toirkens i april 2013<br />
fulgt den såkaldte Barentsvej, der løber<br />
fra Bodø i Norge til Murmansk i Rusland.<br />
Den fl eksible masteruddannelse i offentlig ledelse<br />
De har rejst mere end 2.500 km i bil,<br />
bus, snescooter, båd og til fods over<br />
gamle handelsruter, der følger polar-<br />
cirklen og krydser forskellige kulturer,<br />
traditioner og landskaber tværs gen-<br />
nem Norge, Sverige, Finland og Rus-<br />
UDSYN<br />
land. Senere på året udkommer deres<br />
engelske bog om Barentsregionen, og i<br />
september udstiller de projektet i Mo-<br />
skva i forbindelse med Holland-Rusland<br />
år 2013.<br />
Styrk dit personlige lederskab med en forskningsbaseret lederuddannelse<br />
MPG er kendetegnet ved at være fl eksibel, modulbaseret og kan gennemføres som en hel masteruddannelse på 2-6 år<br />
Ansøgningsfrist 1. maj 2013 og 1. november 2013 | Informationsmøde 24. september 2013 | www.mpg-fl ex.dk | mpg@cbs.dk | telefon 3815 3633<br />
Der er stadig restpladser på moduler i efteråret 2013. Læs om de enkelte moduler på www.mpg-fl ex.dk og tilmeld dig ved at sende en mail til mpg@cbs.dk<br />
uddannelsen udbydes også af aalborg universitet. læs mere på www.mpg.aau.dk<br />
mpg er et samarbejde mellem<br />
copenhagen business school<br />
og københavns universitet<br />
FORKANT 2. 2013 39
40<br />
KORT OG BLÅT<br />
AF METTE REINHARDT JAKOBSEN, JOURNALIST<br />
Farven blå er i medicinsk sammenhæng ensbetydende med cyanose (af gr. kyaneos<br />
”mørkeblå”), lægeligt udtryk for den blåfarvning af huden, som opstår, når blodet indeholder<br />
for lidt ilt i de små blodkar (kapillærer), der forbinder pulsårer og blodårer. Blodets transportstof<br />
for ilt til vævene (hæmoglobin) er lyserødt, når det indeholder rigeligt ilt, og blårødt uden<br />
ilt. Cyanose viser sig tydeligst på læberne og fingrene. (www.denstoredanske.dk)<br />
Men farven blå kan også forbindes med mange andre ting:<br />
FARVEN FRA INDIEN<br />
Indigo er et blåt farvestof til tekstilfarvning, der oprindeligt<br />
blev udvundet af indigoplanten. Man ved, at planten<br />
har været brugt i Indien siden 600 f.Kr. Den har også<br />
været brugt til indfarvning af mumiers klæder i Egypten.<br />
Farven er meget omstændelig at fremstille syntetisk. Først<br />
omkring 1880 lykkedes det den tyske professor Adolf von<br />
Baeyer at gennemføre en sådan proces. Et arbejde, han i<br />
1905 modtog Nobelprisen i kemi for.<br />
PANTONE<br />
291 C<br />
PANTONE<br />
292 C<br />
BLÅLYS<br />
Lysets farve beskrives ofte som bølgelængde eller frekvens.<br />
Måleenheden er nm (nanometer). Bølgelængden af synligt<br />
lys ligger mellem ca. 380 nm (violet lys) til ca. 740 nm (rødt<br />
lys). Det blå lys, der ligger lige efter det violette i det synlige<br />
spektrum, er dermed blandt de korteste bølgelængder. Det<br />
er derfor, en skyfri himmel ser blå ud: På vej mod Jordens<br />
overflade oplever det lys, der har de korteste bølgelængder,<br />
den kraftigste spredning. Derfor bliver der spredt væsentligt<br />
mere blåt lys ud på himlen end andre farver.<br />
LADY SINGS THE BLUES<br />
… er navnet på et blues-album med Billie Holiday-optagelser<br />
fra 1954 til 1956. Blues opstod som musikgenre i USA blandt de<br />
afrikanske slaver i slutningen af 1800-tallet og udsprang af afroamerikanernes<br />
egne, traditionelle spirituals og arbejdssange.<br />
Selve ordet ”blues” henviser til den melankolske sindsstemning<br />
i teksterne, der ofte handler om modløshed og hjertesorg. En<br />
melankoli, bluesen understreger ved, at teksterne synges i mol,<br />
mens musikken spilles i dur.<br />
PANTONE<br />
293 C<br />
PANTONE<br />
294 C<br />
BLÅ SOM VAREMÆRKE<br />
Alle containerskibe fra Mærsk har siden 1957 haft en helt<br />
særlig, blå nuance, der bliver specialfremstillet til firmaet<br />
af den danske malingsproducent Hempel. Andre signaturfarver<br />
er den blå glasur, der bliver brugt til musselmalet<br />
porcelæn fra Royal Copenhagen, eller maleren Yves Kleins<br />
stærke koboltblå ”International Klein Blue”, som han i<br />
1950’erne tog patent på.
E-BOG: DISTANCELEDELSE<br />
Bogen beskriver,<br />
hvordan man kan<br />
lede distance- og<br />
hjemmearbejdspladser,<br />
og samtidig<br />
øge medarbejdernesproduktivitet<br />
og livskvalitet.<br />
Påstanden er, at<br />
god distanceledelse<br />
giver bedre bundlinje, rekruttering,<br />
miljø og samfundsøkonomi samt færre<br />
faste omkostninger og mindre fravær.<br />
Bogen giver gode råd og tjeklister, og tager<br />
også fat på en ny tendens, nemlig<br />
global distanceledelse, der handler om at<br />
skabe nærvær på distancen og om at tydeliggøre<br />
forventninger til output.<br />
Helle Søndergaard er cand. mag. i fransk<br />
og internationale studier og er indehaver<br />
af virksomheden Partner HR. Hun virker<br />
som konsulent og foredragsholder for<br />
større offentlige og private virksomheder,<br />
der vil optimere samspillet mellem produktion,<br />
ledelse, distancearbejde og trivsel.<br />
Helle Søndergaard : Distanceledelse, Forlaget<br />
BIOS. Kan købes på SAXO.com,<br />
99,95 kr som e-bog, 249 kr som hæftet<br />
LEDELSE AF MENNESKER, DER<br />
ARBEJDER MED MENNESKER<br />
Når mennesker<br />
er arbejdsopgavens<br />
centrum –<br />
fx patienter, elever,<br />
ældre, døende,<br />
børn, socialt<br />
udsatte eller<br />
handicappede –<br />
stilles der særlige<br />
krav til medarbejdere,<br />
til<br />
samarbejde, organisering<br />
og ledelse. Forfatterne trækker<br />
på deres kombinerede erfaringer som<br />
henholdsvis organisationspsykolog og<br />
forstander og præsenterer organisationer<br />
som opgaveløsende systemer, hvori<br />
der er bevidste og ubevidste dynamiske<br />
processer på spil i og mellem mennesker.<br />
Bogen er skrevet til mellemlederen, der<br />
har ansvaret for arbejdets daglige udførelse,<br />
og som er i tæt kontakt med både<br />
de mennesker, der er i centrum for opgaven,<br />
og de mennesker, der er på arbejde.<br />
Men også studerende på videre- og efteruddannelser,<br />
hvori ledelse indgår som<br />
et væsentligt element kan få udbytte af<br />
at læse bogen.<br />
Birgitte Bonnerup & Thor Simony: Ledelse<br />
af mennesker der arbejder med mennesker.<br />
192 sider. Hans Reitzels Forlag,<br />
2012. 248 Kr.<br />
TILLID PÅ BUNDLINJEN<br />
Bogen tager udgangspunkt<br />
i den<br />
store ledelsesudfordring,<br />
der stilles<br />
til alle offentligeorganisationer:<br />
At finde nye<br />
måder at finansiere<br />
fremtiden<br />
og velfærden på.<br />
For meget service<br />
og alt for mange<br />
ressourcer forsvinder, når det offentlige<br />
bygger på den mistillid, som regelpakker,<br />
processtyring og kontrol er udtryk for, er<br />
forfatternes klare holdning.<br />
Bogen gør rede for, hvordan man som leder<br />
kan kickstarte en ’tillidsøkonomi’ i<br />
egen organisation og skabe resultater,<br />
der kan aflæses på serviceniveau og<br />
bundlinje. Den fletter nye teoretiske indsigter<br />
sammen med en række konkrete<br />
bud på, hvordan man kan lede gennem tillid,<br />
og den giver en række eksempler på<br />
offentlige, tillidsbaserede projekter.<br />
Niels Thygesen er ph.d. og lektor ved CBS.<br />
Han har forsket i tillid og ledelse siden<br />
2008 og været involveret i adskillige tillidsbaserede<br />
projekter i det offentlige. No<br />
Emil Sjöberg Kampmann er ph.d.- stipendiat<br />
ved RUC og forsker i vilkårene for offentlig<br />
ledelse.<br />
Niels Thygesen og No Emil Sjöberg Kampmann:<br />
Tillid på bundlinjen - Offentlige ledere<br />
går nye veje Gyldendal Business,<br />
2013. 300 kr<br />
FORKANT 2. 2013<br />
41
42<br />
Du passer på os<br />
Kontakt os for et tilbud<br />
Tlf.: 33 15 15 45<br />
DL ConneCt<br />
Diplomuddannelse i ledelse til dig der leder på distancen<br />
Oplever du udfordringer med at lede og kommunikere uden at være i umiddelbar nærhedaf<br />
dine medarbejdere? Og har du mod på at styrke dine kompetencer på nye digitale platforme?<br />
DL Connect tager afsæt i ledelse på distance som et vilkår for ledere i dag. Uddannelsen griber de muligheder, som<br />
nye digitale kommunikationsmidler giver. DL Connect imødekommer både behov for fleksibilitet i tilrettelæggelse af et<br />
undervisningsforløb og tilbyder intensive fremmødeinternater, der giver plads til dialog, netværk og refleksion.<br />
Studiestart med internat 11.-13. september 2013 i Aarhus.<br />
Læs mere på www.via.dk/ledelse<br />
Når vi mennesker ikke selv kan, sørger du for, at<br />
der bliver passet på os. Det er du uddannet til,<br />
men når du virkelig gør en forskel, kommer det fra<br />
dig selv og den professionelle indstilling, du har<br />
til dit job.<br />
Når vores måde at drive forsikringsselskab på adskiller<br />
sig fra andre, er det ikke noget, der kan beskrives<br />
i paragraffer. Det handler om holdning og handling.<br />
I Bauta Forsikring er du medlem. Ikke kunde. Det<br />
betyder for eksempel, at overskud kommer medlemmerne<br />
til gode. Vi bygger på gensidig tillid, og<br />
ingen får større fordele end andre. Og så ligger<br />
vores priser for øvrigt i den lave ende.<br />
At vi har valgt at passe på dem, der passer på<br />
andre, gør os til et anderledes forsikringsselskab.<br />
Læs mere om hvad det betyder, og om du kan<br />
blive medlem på bauta.dk/sundhed<br />
Vi passer på dig<br />
BAUTA FORSIKRING<br />
– en del af LB Forsikring<br />
annonce-forkant-175x107mm.indd 1 02-05-2013 11:30:12<br />
Scan koden og<br />
læs mere om<br />
uddannelsen
NYT OM NAVNE<br />
SUSAN ANDREASEN<br />
Ansat som centerleder<br />
i Dragør<br />
Susan Andreasen kommer<br />
fra en stilling som plejehjemsleder af<br />
det største Plejehjem i Tårnby Kommune,<br />
samtidig med at hun det sidste<br />
½ år har fungeret som konstitueret<br />
leder af hjemmeplejen for Tårnby<br />
Kommunale Hjemmepleje.<br />
Susan skal starte i Dragør som centerleder<br />
på Enggården. En udfordring,<br />
som hun ser frem til.<br />
SEND OS EN MAIL...<br />
CONNY BRANDT<br />
Ansat som ledende<br />
sygeplejerske på Filadelfia<br />
Conny Brandt er fra 1. maj<br />
ansat som ledende sygeplejerske på<br />
Epilepsihospitalet Filadelfia. Hun kommer<br />
fra en stilling som oversygeplejerske<br />
ved Kirurgisk afd. K, Svendborg Sygehus.<br />
Conny har tidligere været beskæftiget<br />
bl.a. som udviklingssygeplejerske<br />
på Ortopædkirurgisk afd. O, OUH.<br />
Conny Brandt er uddannet fra Fyns<br />
Amts Sygeplejeskole i Svendborg, har<br />
SD i ledelse fra Danmarks Sygeplejerskehøjskole<br />
og er cand.cur. fra Aarhus<br />
Universitet.<br />
NYT OM NAVNE bringer i hvert nummer af Forkant<br />
nyt om ledende sygeplejerskers karriereskifte,<br />
fratrædelser, tiltrædelser, priser, nye<br />
projekter og meget andet. Hvis du selv står over<br />
for et jobskifte eller kender nogen, der gør, vil vi<br />
gerne høre fra dig på redaktionen. Send os en<br />
mail på info@forkant-redaktion.dk<br />
BESTYRELSEN<br />
FOR LEDERFORENINGEN<br />
Irene Hesselberg, Formand<br />
Tlf. 4695 3901, Mobil: 2053 7690<br />
lfformand@dsr.dk<br />
KREDS HOVEDSTADEN<br />
Jens Glindvad, Bestyrelsesmedlem<br />
Tlf.: 3531 2805, Mobil: 2726 5094<br />
jg02@bbh.regionh.dk<br />
Carin Engel, Næstformand,<br />
Tlf.: 3977 3086/2440, Mobil: 5154 1372<br />
careng02@geh.regionh.dk<br />
KREDS NORDJYLLAND<br />
Lene Berg, Bestyrelsesmedlem<br />
Tlf.: 9932 2440, Mobil: 2635 0970<br />
lene.berg@rn.dk<br />
Astrid L. Jørgensen, Bestyrelsesmedlem<br />
Tlf.: 9932 2208, Mobil: 2070 8070<br />
aslj@rn.dk<br />
KREDS MIDTJYLLAND<br />
Helle H. Christensen, Bestyrelsesmedlem<br />
Tlf.: 8713 3000, Mobil: 2920 3676<br />
hhc@aarhus.dk<br />
Anni Hansen, Bestyrelsesmedlem<br />
Tlf.: 7629 4952, Mobil: 3020 2084<br />
ssaha@horsens.dk<br />
KREDS SYDDANMARK<br />
Hanne Friis Clausen, Bestyrelsesmedlem<br />
Tlf.: 7932 7970, Mobil: 2366 5027<br />
hafc@kolding.dk<br />
Tina Storm Larsen, Bestyrelsesmedlem<br />
Tlf.: 6541 2951, Mobil: 2979 6496<br />
tina.storm.larsen@ouh.regionsyddanmark.dk<br />
KREDS SJÆLLAND<br />
Britt Ekelund, Bestyrelsesmedlem<br />
Mobil: 2759 1193<br />
brito@holb.dk<br />
Gitte Noah Abraham, Bestyrelsesmedlem<br />
Mobil: 2292 6266<br />
gna@regionsjaelland.dk<br />
UDGIVER: DANSK SYGEPLEJERÅD<br />
Sankt Annæ Plads 30, 1250 København K<br />
Telefon: 33151555. E-mail: info@forkant-redaktion.dk<br />
Web: www.dsr.dk/lederforeningen<br />
ANSVARSHAVENDE REDAKTØR<br />
Grete Christensen, formand for Dansk Sygeplejeråd<br />
LEDERFORENINGEN I DANSK SYGEPLEJERÅD<br />
Formand: Irene Hesselberg. E-mail: lederforeningen@dsr.dk<br />
REDAKTION: Magasinchef: Lone Nørgaard Møller, Redaktør,<br />
Mette Reinhardt Jakobsen, Kreativ chef: Lars Koefoed<br />
Skt. Pauls Kirkeplads 9 B, 8000 Aarhus C<br />
LAYOUT: Sasja Christina Hermansen<br />
FORSIDEFOTO: Colourbox<br />
ANNONCESALG: Dansk Mediaforsyning, www.dmfnet.dk<br />
TRYK: Color Print (Svanemærket trykkeri nr. 541 520).<br />
Oplag 5.000 ISSN 1902-8873 (online: ISSN 1902-8881)<br />
PRIS: Løssalg 75,00 kr. pr. nr., årsabn. 250,00 kr., for 4 numre
OMRÅDE: KØBENHAVN OG NORDSJÆLLAND<br />
DIPLOMUDDANNELSE?<br />
...EFTERÅRET 2013<br />
Vi udbyder følgende sundhedsfaglige diplommoduler til dine<br />
medarbejdere, til nøglepersoner og til dig.<br />
Udbudte diplommoduler<br />
• Metoder i klinisk kvalitetsudvikling<br />
• Kvalitet i sundhedsvæsenet i et patient- og borgerperspektiv<br />
• Sammenhænge i borger- og patientforløb<br />
• Palliativ indsats -symptomlindring og det professionelle arbejde<br />
• Palliativ indsats -symptomlindring og evidensbaseret praksis<br />
• Behandlersygepleje, 2 moduler<br />
• Triagering<br />
• Arbejdsmiljø - fokus på den rådgivende terapeuts rolle<br />
• Praksis, videnskabsteori og metode<br />
• Afgangsprojekt<br />
• Klinisk vejleder<br />
• Kommunikation<br />
• Deltagerforudsætninger<br />
• Tværfagligt samarbejde og organisering<br />
• Sundhedsbegreber i praksis<br />
• Sundhedsfremme og forebyggelse ift. mennesker med<br />
KOL og DM<br />
Kontakt Borger&sundhed, UCC:<br />
Administrativ koordinator Susan Eirfeldt<br />
se@ucc.dk, 4189 7219 www.ucc.dk/sundhed<br />
Skræddersyede forløb<br />
Hvis du ønsker forløb for medarbejdere og/eller ledere,<br />
hvor diplomuddannelse eller kurser er krumtap i en<br />
målrettet organisationsudvikling:<br />
Kontakt:<br />
Specialkonsulent Jakob Bovin, jsb@ucc.dk 2095 4929<br />
Borger&Sundhed<br />
www.ucc.dk/sundhed<br />
Borger og sundhed:<br />
VIDEN TIL MERE