Grundforløbskompendium Velfærdsstaten 2006
Grundforløbskompendium Velfærdsstaten 2006
Grundforløbskompendium Velfærdsstaten 2006
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
%<br />
1948<br />
1951<br />
<strong>Velfærdsstaten</strong> i Danmark 1958-<strong>2006</strong><br />
Kompendium i samtidshistorie til grundforløbet 1.år efteråret <strong>2006</strong>.<br />
Bo Beier Thorup, Birgitte Ryelund og Bent Vestergaard<br />
1954<br />
vendigt at foretage en vis omlægning af skattesystemet i 1980erne og 1990erne: Nedsættelse af giftskatterne,<br />
afskaffelse af formueskatten, nedsættelse af marginalskatterne (fra ca. 73% til ca. 62% for<br />
den sidsttjente krone for de højere indkomster), nedsættelse af skatterne på renteindtægter, aktieudbytter<br />
og virksomhedsoverskud. Til gengæld udvidedes skattegrundlaget gennem den ovennævnte<br />
nedtrapning af værdien af rentefradraget og andre fradrag og gennem indførelse af bruttoskat.<br />
Ude i fremtiden ventede yderligere harmoniseringsbehov og et stigende pres på den danske skatte-<br />
og velfærdsmodel, som vi skal se det i det følgende.<br />
Unddragelsesproblemer<br />
Skattetryk i % af BNP 1948-2004<br />
Kilde: 50-årsoversigten og Stat.Tiårsoversigt 2005 s.154, min bearbejdning, BBT<br />
1957<br />
1960<br />
1963<br />
1966<br />
1969<br />
1972<br />
1975<br />
Den danske velfærdsmodel er, som det fremgår af figuren ovenfor, karakteriseret ved et højt skatte-<br />
og afgiftstryk og en stor vægt på direkte og indirekte skatter, mens andre landes velfærdssystemer i<br />
højere grad anvender „bidrag til sociale ordninger" og i øvrigt overlader betydelige velfærdsopgaver<br />
til private forsikringer, privat opsparing m.m. (jvf. også sammenligningen af velfærdsmodeller).<br />
At opbygge en velfærdsmodel på grundlag af et højt skattetryk giver nogle særlige problemer og<br />
udfordringer.<br />
Et sådant system belønner nemlig mere end andre systemer folk, der køber varer og ydelser uden om<br />
det danske afgiftssystem (via Internethandel, udenlandsrejser m.m.), ligesom det belønner virksomheder<br />
og medarbejdere, der yder/ får frynsegoder, medarbejderaktier m.m. i stedet for skattepligtige<br />
indkomster.<br />
Et sådant system belønner i det hele taget mere end andre systemer folk, som snyder i skat og udfører<br />
eller får udført sort arbejde, ligesom det giver en ekstra belønning til folk, der skatte-og afgiftstænker,<br />
smugler, svindler m.m., fordi man jo får nedsat sit kontingent til fællesskabet betydeligt<br />
(uden at man samtidigt går glip af nogle velfærdsydelser).<br />
Omfanget af fx det sorte arbejde var det selvfølgelig svært at vurdere. Rockwollfondens interviewbaserede<br />
undersøgelser i 1990erne tydede på, at det havde et omfang på mindst 50 milliarder kroner<br />
dvs.. ca. 5% af den officielle samfundsproduktion, og at tendensen var stigende. (10)<br />
Hvor fordelagtigt sort arbejde var, kan nemt illustreres gennem et regneeksempel, hvor vi benytter<br />
en momssats på 25% og en marginalskatteprocent på 62. Hvis A køber en „hvid" tjenesteydelse af B<br />
til 1250 kr., vil momsen udgøre 250 kr., og B vil altså få 1000 kr. Efter skat har han 380 kr. tilbage.<br />
Der er altså masser af plads mellem de to beløb til, at begge kan gøre en god forretning. Eller måske<br />
en bytteforretning. For A skal jo tjene over 3000 kr. før skat for at kunne give B 1250 kr. Med en<br />
„hvid" timeløn på fx 200 kr. skal A arbejde i ekstra 15 timer for at dække sin udgift til B.<br />
Det var (og er stadig) ulovligt at arbejde sort. Derimod var det ikke ulovligt, ja man blev ligefrem<br />
præmieret for at arbejde så lidt som muligt. Man fik jo de samme ydelser fra det offentlige, selv om<br />
16<br />
Samlede skatter i %<br />
1978<br />
1981<br />
1984<br />
1987<br />
1990<br />
1993<br />
1996<br />
1999<br />
2002