Folkerets skema
Folkerets skema
Folkerets skema
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Definition af<br />
folkeret<br />
Karakteristika af<br />
folkeretten<br />
Forskelle på<br />
folkeret og<br />
national ret<br />
Grundvilkår<br />
Retlige begreber, regler og aftaler er et produkt af deres tid.<br />
FN formål er at sikre den internationale fred og sikkerhed.<br />
Består af retlige normer der gælder<br />
primært imellem og for stater<br />
Individer med mulighed for pligter og rettigheder,<br />
Internationale organisationer<br />
Nationale oprørspartier<br />
Består af stater, der adskiller sig fra juridiske og fysiske<br />
personer ved at have et magtapparat, der kan bruges til tvangs<br />
håndhævelse.<br />
Deltagere accepterer at man er deltager i folkeretten og<br />
oplever normer som forpligtende.<br />
Staterne er suveræne og lige, men de har forskellige<br />
forfatninger, hvilket gør at forpligtelsen kan variere fra stat til<br />
stat.<br />
Domstolen afhængig af staternes accept → Ikke tvangs<br />
håndhævelses<br />
Kendetegnet ved at fungere kulturelt, socialt og politisk meget<br />
mere varieret end national ret.<br />
Intet central lovgivende organ → Horisontalt system –<br />
regulerer forholdet imellem suveræne og lige stater, ikke<br />
vertikalt med en suveræn lovgiver → Behov for traktatretten<br />
imellem stater.<br />
Bygger historisk på uskrevne regler og i dag traktater →<br />
Sædvaneretten har en stor rolle<br />
Lene Rosengaard Side 1 Folkeret
Folkerettens aktører<br />
Individer, stater og internationale organisationer bestående af stater.<br />
”Regler” Montevideo-konventionen<br />
Domme Western Sahara<br />
Definition af et<br />
folkeretssubjekt<br />
Rettigheder/pligter<br />
/handleevne<br />
+ oversigt <strong>skema</strong><br />
2<br />
Tinoco<br />
Art 1 - Definition af en stat<br />
Art 3 + 6 + 7 - En stat kan være en stat politisk set selvom<br />
andre stater ikke anerkender den.<br />
Benadotte sagen<br />
La Grande<br />
Ikke minimums krav til permanent befolkning.<br />
En regering er ikke folkeretssubjekt men blot repræsentant<br />
for staten → regering efter Tinoco har hans forpligtelser.<br />
FN bliver folkeretssubjekt da fredsmægler skydes af<br />
Israelerne<br />
Konsulatretskonventionen tildeler individuelle rettigheder<br />
Stater, organisationer, nationale oprørspartier, minoriteter m.fl.<br />
Retten til at påtale<br />
Er tildelt rettigheder og pligter<br />
Har folkeretlig handleevne<br />
Nyder en vis immunitet.<br />
Rettigheder (f.eks. Menneskerettigheder)<br />
Interessesubjekt – interesse i overholdelse men ingen retlige<br />
beføjelser.<br />
Påtalesubjekt – Retlig interesse i overholdes, kan påtale og<br />
gøre ansvar gældende<br />
Pligter (f.eks. krigsforbrydelser)<br />
Gerningssubjekt – den der udfører handlingen<br />
Ansvarssubjekt – Retligt ansvar for handlingen.<br />
Lene Rosengaard Side 2 Folkeret
Definition af Stat<br />
Montevideo art. 1<br />
– DK er ikke<br />
tiltrådt – den<br />
konstitutive teori.<br />
Staters handleevne - Tinoco<br />
Fri aftale ret<br />
Rettigheder via sædvane og traktater<br />
Stater er ansvarlige for statsorganers gerninger<br />
Individers handleevne<br />
Kan ikke selv skabe forpligtelser eller pligter, kræver ikke<br />
samtykke fra individ, kun hvis der sker ændringer<br />
Rettigheder primært via traktater.<br />
Påtaleret kan opnås ved udtrykkelig adgang til internationale<br />
domstole alternativt direkte i forhold til nationale myndigheder<br />
– LaGrande, konsulatretskonventionen tildeler individuelle<br />
rettigheder.<br />
Individet kan være tillagt pligter → gernings og ansvarssubjekt<br />
Internationale organisationers handleevne<br />
Rettigheder via traktat indenfor formål.– implied powers –<br />
Bernadotte sagen Ved mangel i traktat tekst har de stadig<br />
beføjelser til at bruge midler til at opfyld deres formål<br />
Optræder som selvstændigt folkeretssubjekt. Hvis<br />
medlemslande i organisation ikke støtter traktat, kan andre<br />
traktat parter ikke støtte ret overfor medlemsstaterne.<br />
Internationale organisationer kan pålægges pligter → gernings<br />
og ansvarssubjekt<br />
En permanent befolkning – Western Sahara<br />
Ikke min. krav<br />
Ikke krav om statsborgerskab<br />
Ikke krav om fastboende befolkning (der skal bare være<br />
nogen)<br />
Lene Rosengaard Side 3 Folkeret
Diverse vedr.<br />
stater<br />
Et defineret territorium<br />
En regering<br />
Ikke geografisk minimumskrav.<br />
Man skal have en fornemmelse for hvad der er omfattet, men<br />
ikke fuldstændigt defineret.<br />
Centreret magt, der har manifesteret sin magt i området.<br />
Der kan repræsentere udadtil.<br />
Ikke krav om styreform<br />
En stat kan være en stat politisk set selvom andre stater ikke<br />
anerkender den. Art. 3 + 6, om udtrykt eller stiltiende er ligegyldig iht.<br />
art. 7. F.eks. Danmark, der anerkendte Baltikum, ville give problem<br />
hvis Sovjet ikke var gået i opløsning.<br />
I tvivl er det et politisk spørgsmål, idet folkeretten ikke har<br />
indholdsmæssig definition. Regering kan fravælge generel accept af<br />
anerkendelse af stater iht. Estrada doktrin.<br />
Statslignende enheder, der opfylder kriterier, men som ikke er<br />
stater<br />
Taiwan<br />
Oprørsbevægelser – kontrol med landområde, men mangler<br />
regering.<br />
Frigørelsesbevægelser – mangler kontrol med landområde<br />
Pavestolen<br />
Lene Rosengaard Side 4 Folkeret
Retskilder<br />
ICJ statut art. 38<br />
stk. 1 a - d.<br />
Retskilder<br />
Husk er et produkt af den tid de er lavet → fortolkning!<br />
Statutten for ICJ<br />
FN Charteret<br />
Art 34 – kun stater kan være part i ICJ<br />
Art. 38 – Retskilder<br />
Art. 59 – Kun bindende for parterne selv<br />
Art. 65 – ICJ må rådgive<br />
Art 41 og 42 – Sikkerhedsrådet kan alene og med bindende<br />
virkning træffe beslutninger om oprettelse og genoprettelse af<br />
fred og sikkerhed<br />
Art 93 stk. 1 – alle medlemmer af FN til ICJ<br />
Art 103 - skal FN pagten prioriteres i et hierarki ved<br />
regelkonflikt<br />
Art 108 – 2/3 af FN medlemmer godkendt af Sikkerhedsråd<br />
kan vedtage ændringer i pagten.<br />
Primære retskilder<br />
Traktater og konventioner iht. a<br />
Sædvaner, accepteret som en regel iht. b<br />
Retsprincipper - f.eks. aftaler, skal overholdes, culpareglen<br />
m.fl. iht. c<br />
Sekundære kilder<br />
Retsafgørelser både nationale og internationale iht. d<br />
juridisk litteratur (sekundært og kun som hjælpemiddel) iht. d<br />
Internationale organisationers resolutioner f.eks. FN – er<br />
politisk bindende → former sædvaneretten.<br />
Ret og rimeligt (har ikke været anvendt, men er en retskilde)<br />
iht. art 38 stk. 2.<br />
Lene Rosengaard Side 5 Folkeret
ICJ – FN art. 92<br />
Siden 1946 har de<br />
afsagt 72 domme<br />
og afgivet 28<br />
udtalelser.<br />
”Hierarki”<br />
Soft law, kan blive sædvane f.eks. igennem resolutioner eller<br />
fra Europarådet idet det angiver via tekst staters syn på<br />
gældende folkeret.<br />
Internationale organisationer handlinger er IKKE retskilder<br />
mere praksis fra staterne, de er heller ikke nævnt i art. 38. Men<br />
f.eks. udfærdiges der ofte regler indenfor specifikt<br />
kompetenceområde, som er bindende for medlemslande →<br />
Det er en retskilde.<br />
Der gælder at Jus Cogens får forud, samt når Sikkerhedsrådet<br />
har fastsat en regel går den forud for anden ret.<br />
En traktat kan komme til kort ved at en ny sædvane får forrang<br />
over traktat.<br />
Iht. FN artikel 103 skal FN pagten prioriteres i et hierarki ved<br />
regelkonflikt. Men generelt gælder at alle retskilder er på<br />
samme niveau, Art. 38 er kun vejledende.<br />
FN medlemmer er automatisk parter Art 93 stk. 1, stater<br />
udenfor kan også blive parter til ICJ.<br />
Kun stater kan være parter iht. ICJ art. 34<br />
Kan kun handle på basis af begge staters accept iht. art. 59<br />
En dom kan ikke tvangsfuldbyrdes af ICJ, kun af staten selv.<br />
En dom fra ICJ er endelig<br />
De er ikke bundet af tidligere afgørelser, men de vil oftest blive<br />
fulgt.<br />
Retsafgørelser er kun retligt bindende for parterne selv iht. art.<br />
59<br />
Kan afgive vejledende udtalelser på spørgsmål stillet af<br />
Generalforsamlingen. Iht. art. 96<br />
Lene Rosengaard Side 6 Folkeret
Lovgivnings<br />
magter i<br />
Folkeretten.<br />
Fordele/ulemper ved ICJ<br />
Nogle stater finder afgørelser for uforudsigelige, da der ofte er<br />
dissens, dette skaber et problem ved sager af politisk<br />
betydning<br />
Afgørelser kan danne præcedens, og dermed fjerne en del af<br />
suveræniteten fra staterne.<br />
Mange føler at ICJ har ændret folkeretten for meget.<br />
Er for konservativ<br />
En afgørelse, der fastslår en sædvaneret kan være svær at<br />
argumentere imod.<br />
Tidsfaktorer og omkostninger taler imod at bruge ICJ<br />
Alternativt til ICJ<br />
Finder staterne en politisk løsning<br />
FN har udviklet sig til en lovgivningsmagt iht. Art. 108 om<br />
ændringer hvor 2/3 af GA medlemmer skal stemme for<br />
Sikkerhedsrådet kan iht. Art. 41 og 42 i kap 7 træffe bindende<br />
beslutninger om fred og sikkerhed.<br />
EU<br />
Derudover f.eks. Den internationale valutafond IMF og<br />
Verdenshandelsorganisationen WTO.<br />
Lene Rosengaard Side 7 Folkeret
Traktat ret<br />
Konventionen af<br />
1969<br />
Gælder også for<br />
lande der ikke har<br />
ratificeret.<br />
Traktater<br />
Husk er et produkt af den tid de er lavet → fortolkning<br />
Traktatretskonventionen<br />
Begreb<br />
Indgåelse<br />
Art. 1: Hvad og hvornår<br />
Art. 2 litra a: Traktat definition<br />
Art. 2 litra d: Forbehold definition<br />
Art. 6 – 18: Indgåelse<br />
Art. 19 – 23: Forbehold<br />
Art. 29: binder som folkeretssubjekt<br />
Art. 46-53: Ugyldighed<br />
Art. 54-64: Ophør<br />
Omfatter kun skriftlige traktater imellem stater og efter<br />
konventionens ikrafttræden art. 2 undergivet folkeretten<br />
Stater iht. art. 6 og Internationale organisationer iht. Art. 5<br />
Der skal være en stillingsfuldmagt iht. art. 7<br />
Hvis ikke person fra art. 7, kan det bekræftes af stat art. 8.<br />
Underskrives (kan være bindende) og ratificeres iht. art. 18<br />
Forbehold – ikke blot fortolkende erklæringer<br />
En ensidig erklæring iht. art. 2 litra d<br />
Må ikke være forbudte iht. traktatens tekst iht. art. 19 litra a<br />
Det skal afgøres om det er et forbehold eller bare en tekst om<br />
evt. forbehold.<br />
Skal være forenelig med traktat formål og hensigt iht. art. 19,c<br />
Kræver ikke godkendelse hvis tilladt, medmindre det er<br />
foreskrevet i traktat. Iht. art. 20.<br />
Kan tilbagekaldes når som helst iht. art. 22.<br />
Skal formuleres skriftligt og meddeles andre stater, der kan<br />
tiltræde også iht. art. 23.<br />
Lene Rosengaard Side 8 Folkeret
Ugyldighed<br />
HR: Der kan tages forbehold U: Medmindre traktat forbyder det<br />
er uforenelig med formål<br />
Ugyldig hvis overtrædelsen er åbenbar og vedrører en national<br />
regel af grundlæggende betydning iht. art. 46<br />
Fejl (ikke tekstfejl) i traktat, svig mm. Art. 46 – 53<br />
Må ikke stride mod regler, der er udtryk for jus cogens art. 53.<br />
Demokratisk kontrol<br />
GRL § 19 kræver samtykke.<br />
Fortolkning art. 31<br />
Fortolkes loyalt og under hensyn til formålet.<br />
Fortolkning først sprogligt, så formål evt. via forarbejder. Art.<br />
31 -33<br />
Effektivitetsprincipper - den tilsigtede virkning opnås i størst<br />
mulig omfang.<br />
Restriktiv fortolkning - Traktat bør fortolkes således at den ikke<br />
begrænser de ratificerede staters suverænitet mere end<br />
tilsigtet (bruges sjældent)<br />
Ophørs muligheder art. 54 - 64<br />
Vil ofte fremgå af traktaten, alternativt kun såfremt deltagerne<br />
har til hensigt at den kan ophøre<br />
Skal være foreneligt med andre indgåede traktater.<br />
En ny sædvane afløser en traktatretlig forpligtelse, hvis der<br />
ikke er regler for ophør.<br />
Traktatbrud<br />
Manglende permanent mulighed for opfyldelse<br />
Jus cogens – ankomst af senere ufravigelige folkerets normer,<br />
der er hierarkisk højere<br />
Bristede forudsætninger – ved meget væsentlige ændringer<br />
Afbrydelse af diplomatiske forbindelser.<br />
Lene Rosengaard Side 9 Folkeret
Diverse<br />
Virker ikke med tilbagevirkende kraft. Art. 28.<br />
Opfyldes af deltagerne i god tro art. 26<br />
En traktat binder en stat som folkeretssubjekt ikke som<br />
territorium iht. Traktatretskonventionen art. 29<br />
Der er ikke hierarki imellem traktater<br />
Lene Rosengaard Side 10 Folkeret
Domme North Sea Continental<br />
Retssædvaner iht.<br />
art. 38<br />
Hvis en stat<br />
opsiger alle<br />
traktater, vil<br />
sædvaneret<br />
gælde.<br />
LaGrande<br />
Lotus sagen<br />
Fulgt<br />
Retssædvaner<br />
Der er ikke tale om overbevisning af retlig forpligtelse men af<br />
høflighed – derfor er det ikke retssædvane<br />
Konsulatretskonventionen tildeler individuelle rettigheder<br />
Staternes ansvar for folkeretsbrud<br />
Frankrig påstod at kollisioner normalt blev dømt ved civilproces<br />
og ikke som Tyrkiet ønskede straffeproces.<br />
almindeligt – afgøres konkret om involverede staters interesse,<br />
der er ikke krav om at alle stater skal medvirke i ord og<br />
handlinger til dannelse af en sædvaneret. Lotus sagen<br />
stadigt - ikke være påsagt af andre stater.<br />
”længe” - En kortvarig praksis kan være retsskabende, såfremt<br />
den er konsistent og upåsagt.<br />
udfra retlig overbevisning – NorthSea Continental,<br />
Det står dommeren frit at vurdere om en sædvaneret eksisterer<br />
Jus Cogens – ufravigelige folkeretlige regler f.eks. forbud mod<br />
magtanvendelse. Man kan ikke ændre eller aftale sig ud af de<br />
ufravigelige regler, men de kan ændres ved faktisk adfærd.<br />
Områder der er domineret af retssædvaner<br />
Staternes immunitet<br />
Statssuccesion<br />
Hvis en stat ikke har tiltrådt en traktat bruges sædvaneret.<br />
Lene Rosengaard Side 11 Folkeret
”Regler” FN pagten<br />
Definition af<br />
grundprincipper<br />
Staters lighed<br />
Gælder imellem<br />
stater<br />
Definition af<br />
suverænitet<br />
Gælder internt i<br />
staten<br />
Grundprincip – Lighed og suverænitet<br />
Art. 2 stk. 1 – Lighed og suverænitet + GA Res 2625(XXV)<br />
Juridisk<br />
Folkeretlige retskilder, der kan indgå som motiverende<br />
elementer i judicielle afgørelser<br />
Ikke bindende, da de ikke altid er helt klare.<br />
De fortolkes bredere end sædvanligt, således at det ikke kun<br />
er jura, men også økonomi, politik mm. → kontroversielt,<br />
De fleste støtter en vis afstand til den juridiske kerne<br />
Lighed dækker staters ret til ikke at blive forskelsbehandlet<br />
Politisk (pligt)<br />
Lighed til ikke at blive forskelsbehandlet på baggrund af<br />
økonomi, religion/kultur, politik eller sociale forhold<br />
Staterne har lige rettigheder og pligter<br />
Er lige medlemmer i det internationale samfund<br />
Ret til at være lige for domstolene.<br />
En juridisk ret for staten til<br />
At regulere alle faktiske og retlige handlinger foretaget på eller<br />
med virkning for dens og kun eget territorium (land og<br />
søterritorium, både over og under vandet)<br />
Kompetencen til at tvangshåndhæve denne regulering over for<br />
de personer, der opholder sig på territoriet.<br />
Kompetencen til at pådømme de nævnte handlinger ved<br />
statens domstole.<br />
Udvidelse + Indskrænkning<br />
Strækker sig til ud over territoriets grænser,<br />
Indskrænkning ved diplomatisk eller anden immunitet.<br />
Lene Rosengaard Side 12 Folkeret
Grundprincip – Jurisdiktion og begrænsninger<br />
Hvis flere lande har jurisdiktion er den internationale lov silent….<br />
Domme Lotus sagen – om virkningsprincippet og personal højheden<br />
Definition af<br />
jurisdiktion<br />
Den lovgivende<br />
myndighed og<br />
dømmende<br />
myndighed.<br />
Kan kun<br />
tvangshåndhæves<br />
på eget<br />
territorium.<br />
Omfatter staternes monopol på for deres område at besidde den<br />
lovgivende, den udøvende og den dømmende myndighed, og accept<br />
af andres staters lige ret.<br />
Territorial højheden<br />
strækker sig til hele statens territorium og er begrænset heraf –<br />
land samt individer også udlændinge. Finder også anvendelse<br />
på danske fly og skibe, der kan være mulighed for immunitet.<br />
Personal højheden Strfl. § 7 stk. 1 nr. 2 (aktiv) + § 8 nr. 3 (passiv)<br />
Hjemler en stats ret til at regulere sine statsborgeres adfærd i<br />
udlandet, dog ikke retsforfølge in absentia. Samt udlændinge i<br />
udlandet. Lotus sagen<br />
Hjemmel Uskreven folkeret<br />
Civilisationens mindstekrav<br />
Behandling af egne statsborgere – kun begrænset af forbud<br />
mod slaveri og tortur<br />
Behandling af udlændinge - Skal minimum behandles i<br />
overensstemmelse med internationale menneskerettigheder.<br />
Der må gerne gøres forskel på egne og fremmede. Fremmede<br />
er diplomatisk beskyttet.<br />
Skreven folkeret<br />
FN charteret artikel 1 om at udvikle relationer<br />
EMRK - bindende<br />
FN Verdenserklæring – ikke bindende<br />
Lene Rosengaard Side 13 Folkeret
Staternes<br />
civilretlige<br />
kompetence<br />
Staternes<br />
strafferetlige<br />
kompetencer til<br />
udenfor deres<br />
territorium findes i<br />
Strfl. §§ 6-9.<br />
Gælder for<br />
Diverse<br />
• f.eks. USA laver sanktioner mod stater der handler med Cuba.<br />
• Gælder handlinger foretaget i udlandet, uanset hvem de er<br />
foretaget af.<br />
• Fremmede skibe i statens søterritorium, der kan dog være<br />
konflikt imellem kyststatens ret og flagstatens ret.<br />
• Der er ikke krav om tilknytning til territoriet.<br />
Hjemmel i sædvaneret<br />
Tale om en ret ikke pligt forskel til international forbrydelse<br />
Gerningsmand skal befinde sig på territorium ved<br />
domsforhandling<br />
Der skal være en vis tilknytning i handlingen til territoriet.<br />
Virkningsprincippet<br />
Forbrydelser begået i udlandet som får virkning for<br />
opholdsstaten, f.eks. skud over grænsen.<br />
Beskyttelsesprincippet<br />
Hvis særlig kvalificerede statslige interesser krænkes. f.eks.<br />
kupplaner lagt i fremmed land<br />
Aktiv Personalprincippet<br />
Staters ret til at udøve jurisdiktion ift. deres egne statsborgere<br />
eller personer med fast bopæl i staten for handlinger foretaget i<br />
udlandet – der er krav om dobbelt strafbarhed, undtaget for<br />
omskæring af kvinder. Man kan kun straffes i det ene land.<br />
Passiv Personalprincippet – usikkerhed om gældende<br />
Staters ret til at udøve jurisdiktion overfor andre staters<br />
borgere som kommer i berøring med statens egne<br />
statsborgere eller personer med fast bopæl i staten<br />
Lene Rosengaard Side 14 Folkeret
Universel<br />
jurisdiktion<br />
Repræsentationsprincippet<br />
Hvis en anden stat begærer vedkommende udleveret, og får<br />
afslag, udløser dette opholdsstatens straffekompetence.<br />
Krigsforbrydelser, folkedrab, tortur, narkohandel, gidseltagning,<br />
terrorisme og flykapring.<br />
For at være omfattet af universel jurisdiktion<br />
skal forbrydelsen være fastlagt ved en folkeretlig retskilde, dvs.<br />
traktat eller sædvane.<br />
Uafhængig af tilknytning mellem forbrydelsen og den<br />
straffende stat. Denne uafhængighed adskiller universel<br />
jurisdiktion fra de strafferetlige jurisdiktionsprincipper.<br />
Stater er (formentlig) forpligtet til at kriminalisere og<br />
retsforfølge eller udlevere til effektiv retsforfølgelse<br />
Lene Rosengaard Side 15 Folkeret
Materielle<br />
samlivsregler<br />
Grundprincipperne<br />
er Erga Ommes,<br />
hvilket betyder at<br />
de kan påberåbes<br />
af alle folkerettens<br />
retssubjekter.<br />
Grundprincip - Materielle samlivsregler<br />
Typisk kodificeret, enkelte dog forsat sædvane<br />
GA Res 42/22<br />
FN pagten<br />
stk. 1 litra 2, Forbud mod magtanvendelse er Jus Cogens<br />
Stk. 1 litra. 4, ikke at opfordre til magtanvendelse<br />
Stk. 1 litra 6 Pligt til fredelig afslutning<br />
• Art 1 stk. 2 – Ret til selvbestemmelse<br />
• Art. 2 litra 4 - Forbud mod magtanvendelse<br />
Forbud mod magtanvendelse (angreb og opmuntring og bistand)<br />
Jus Cogens iht. GA Res 42/22 stk. 1 litra 2, fordi det står<br />
skrevet i GA ellers ikke bindende.<br />
FN artikel 2 litra 4<br />
Ikke et absolut forbud, ved selvforsvar og ved<br />
sikkerhedsrådets accept ok.<br />
Dækker angrebskrig<br />
Man må ikke opfordre til magt anvendelse GA Res 42/22 stk. 4<br />
Pligt til fredelig afslutning iht. GA Res 42/22 stk.1 litra 6.<br />
Forbud mod indblanding i en stats indre anliggender -<br />
intervention<br />
Baseret på respekt for staters suverænitet baseret på<br />
sædvaneret.<br />
Dækker bestikkelse, finansiel støtte til oprørsbevægelser,<br />
politisk infiltrationer alt andet end væbnet magt iht. GA Res<br />
2625(XXV)<br />
Undtagelser er ved f.eks. overtrædelse af<br />
menneskerettigheder og hvis der sker handlinger i strid med<br />
FN pagten<br />
Lene Rosengaard Side 16 Folkeret
Princippet havenes frihed<br />
Jus Cogens<br />
Ingen del af det åbne hav kan tilegnes eller bemægtiges<br />
Indeholder princippet om fri søfart og fiskeri.<br />
Pligten til at opfylde folkeretlige forpligtelser i god tro<br />
Findes i Traktatretskonventionen og i FN<br />
Folkenes ret til selvbestemmelse (skal sikre frihed fra fremmed<br />
dominans)<br />
Kernen er at staten skal bevare befolkningens kulturelle<br />
mangfoldighed<br />
Folk (ret til selvbestemmelse), indfødte (fortrinsret til udnyttelse<br />
af område) og minoriteter (ret til selvstyre uden<br />
selvstændighed). Adskiller sig på selvopfattelse og identitet.<br />
FN artikel 1 stk. 2<br />
Pligten til at respektere de grundlæggende menneskerettigheder<br />
Jus Cogens<br />
Retten til liv, retfærdig rettergang, diskrimination m.fl.<br />
Pligten til at værne om det ydre miljø<br />
Kan muligvis men meget usikkert udvides til at omfatte det at<br />
beskytte miljø på eget territorium<br />
Lene Rosengaard Side 17 Folkeret
Immunitet<br />
Persongruppe kan ikke retsforfølges i udlandet for internationale forbrydelser, så længe de er<br />
ministre, uanset hvornår forbrydelse er begået, så længe de er immune.<br />
”Regler” Wienerkonventionen om diplomat<br />
• Art. 31 – Immunitet vedr. strafferetlig og civilretlige jurisdiktion<br />
• Art. 32 - Afkald kan kun gives af stat på personlig immunitet<br />
Domme Pinochet – udleveres som statsoverhoved.<br />
Immunitet – kan<br />
ikke retsforfølges.<br />
Congo – mens man er i embedet kan man ikke straffes for handlinger<br />
fra før.<br />
Hvem<br />
Personer der handler på statens vegne f.eks. ministre,<br />
diplomater, embedsmænd, statsoverhoveder, og ejendomme<br />
A - Statsimmunitet - f.eks. en ambassade<br />
DK støtter teorien om begrænset immunitet, der sondrer<br />
imellem privatretlige (kommercielle handlinger) og<br />
højhedsakter (varetagelse af suverænitet), kun højhedsakter er<br />
beskyttet.<br />
B - Diplomatisk og konsulær immunitet – er personlig<br />
Formål at muliggøre en effektiv diplomatisk repræsentation<br />
Den beskytter på fremmed territorium er nok jus corgen<br />
Straffesager - Her nyder diplomater immunitet iht. art. 31<br />
Civile sager - Her nyder diplomater til dels immunitet der er<br />
ingen immunitet vedr. sager om visse privatretlige forhold, som<br />
falder uden for hans officielle opgaver i modtagerstaten, fx<br />
egen privat ejendom, arvesager og vedr. bierhverv iht. art. 31.<br />
Beskyttelse bortfalder ikke selvom de ikke beskyttede<br />
civilretlige områder ikke overholdes af diplomat<br />
Afkald kan kun gives af stat iht. WK om diplomat art. 32.<br />
Lene Rosengaard Side 18 Folkeret
Territorium<br />
Overdrager en stat territorium bliver forpligtelsen eller rettigheden hos staten, den følger<br />
ikke med territorium<br />
”Regler” Traktatretskonventionen<br />
• Art 29 - En traktat binder en stat som folkeretssubjekt ikke<br />
territorium.<br />
Vienna Convention on Succession of States in Respect of Treaties<br />
• Art 34 - Ved opløsning overtages forpligtelser.<br />
Vienna Convention on Succession of States in Respect of State<br />
Property, Archives and Debt<br />
• Art 39 - Ved sammenslutning overtages gældsforpligtelsen.<br />
• Art 40 - Ved løsrivelse overtages gældsforpligtelsen<br />
• Art 41 – Ved opløsning fordeles gæld.<br />
Domme Island of Palmas – Holland gjorde hævd på øen.<br />
Definition af<br />
Territorium<br />
Anbefales at holde<br />
sig klart hvilken type<br />
man taler om<br />
Adkomst til<br />
territorium<br />
Østgrønland – Danmarks bemægtigelse ok.<br />
Western Sahara – Marokko kunne ikke bemægtige Sahara grundet<br />
nomaderne.<br />
Dominium<br />
Imperium<br />
En stats adkomst til et territorium angiver en ejendomsret til<br />
et område<br />
F.eks. Tilvækst, bemægtigelse, overdragelse og hævd<br />
En stats ret til at udøve magt inden for dette område, dvs.<br />
statens suverænitet.<br />
F.eks. Erobring og anerkendelse<br />
Hensyntagen til stabilitet → ændres sjældent<br />
Sker ved regler for adkomst på pågældende tidspunkt<br />
Ændringer er fremadrettede.<br />
Lene Rosengaard Side 19 Folkeret
7 måder at erhverve<br />
territorium<br />
Tilvækst – når land opstår af hav<br />
Indenfor havretlig zone → tilkommer staten<br />
Udenfor havretlig zone → kan bemægtiges (terra nullius)<br />
Bemægtigelse – ensidig tiltagen<br />
Det skal være terra nullius, der kan godt være beboere, bare<br />
ikke ”stammer” (nomader) Western Sahara<br />
Ikke det åbne hav iht. Havret art. 89<br />
Staten skal udøve effektiv magt – Øst-Grønland<br />
Territoriet kan være udenfor andre staters hav territorium.<br />
Overdragelse – Adkomst ved aftale imellem 2 stater<br />
Fri overdragelses muligheder, dog ikke ved fredstraktater<br />
3. stater har ikke vetoret.<br />
Har virkning fra overdragelsestidspunkt.<br />
Forpligtelser eller rettigheder bliver hos staten, den følger<br />
ikke territoriet.<br />
Hævd – fredelig adkomst uden aftale – Island of Palmas<br />
Adkomst oftest tvivlsomt, minder om overdragelse.<br />
Hvis der ikke er protester → kan det give indtryk af at den<br />
besiddende stat har adkomst.<br />
Territoriet kan ikke være terra nullius → der skal ydes<br />
effektiv magt over territoriet<br />
Erobring – tiltagen sig adkomst ved magt<br />
Ikke tilladt iht. FN art. 2 stk. 4<br />
Ikke tilladt iht. til sædvaneretten<br />
Anerkendelse – fra et større antal stater<br />
Ikke via erobring eller afkald<br />
Der skal være tale om langvarig besiddelse<br />
Udgår fra et stort antal stater.<br />
Lene Rosengaard Side 20 Folkeret
Statssuccession<br />
konsekvenser af<br />
overgang af<br />
adkomst til<br />
territorium.<br />
Afgrænsning af<br />
territorium<br />
Ny stat. – vil altid have et territorium<br />
Territorium kommer fra en anden stat<br />
3 hovedområder for succession<br />
Sammenslutning – Rettigheder og forpligtelser følger med til<br />
efterfølgerstat.<br />
Opløsning – Efterfølgerstater overtager forpligtelser, nok ikke<br />
rettigheder<br />
Løsrivelse (gælder for ny stat) – Ny stat overtager ikke<br />
forpligtelser eller rettigheder.<br />
HR: Efterfølgerstaten overtager rettigheder og pligter som har med<br />
territoriet at gøre ofte reguleret via traktat, men der hersker kaos.<br />
Grænser<br />
Retssædvaner overtages uden aktiv tiltrædelse men dette<br />
gælder ikke for traktater.<br />
Gældsforpligtelser overtages<br />
Nationalretlige forpligtelser → lovgivning kan kun ændres<br />
med respekt for tidligere lovgivning.<br />
Private rettigheder og kontrakter forsætter, det gælder også<br />
koncessioner.<br />
Servitutter følger med (f.eks. forbud mod overdragelser eller<br />
gæld eller givet råderet til andre stater)<br />
Der gælder stabilitetsprincippet<br />
Er grænsen en gang fastlagt er den ikke bundet op på en<br />
traktats eksistens og skal ikke godkendes af<br />
Sikkerhedsrådet.<br />
Et område kan ikke dele adkomst imellem flere stater.<br />
En traktat binder en stat som folkeretssubjekt ikke et<br />
territorium iht. Traktatretskonventionen art. 29<br />
Lene Rosengaard Side 21 Folkeret
Havret<br />
Danmark ratificerede i 2004 da man ventede på Grønland og Færøerne, bundet af at EU<br />
”Regler” Havretskonventionen tidligere gjaldt Geneve konventionerne af 1958.<br />
Art 5 – Basislinien<br />
Art. 18,19 – uskadelig passage<br />
Art. 27, 28,29-32 – begrænset jurisdiktion overfor skibe<br />
Art 33 – tilstødende zone<br />
Art. 55, 56, 73 – Eksklusiv økonomisk zone<br />
Art. 77, 78 – Kontinental soklen.<br />
Art. 87 – Åbne hav<br />
Sædvaneretlige regler<br />
Domme North Sea Continental – Ratificeret traktat med ligeafstands<br />
Basislinien<br />
Artikel 5 – 13<br />
princippet.<br />
Lavvands linie langs kysten art. 5 – røde område<br />
Må ikke afskærer andres adgang til åbne hav art. 7,6<br />
Særlige regler for øer med kyst rev, skær, havne art. 6-13.<br />
Disse øer vil få eget søterritorium f.eks. Anholt.<br />
Principielt er der ingen grænser for længden af basislinien,<br />
Lene Rosengaard Side 22 Folkeret
men iht. art 47 stk. 2 fastlås max 100 sømil for østater.<br />
Afgrænsning For søterritoriet afgrænses primært efter ligeafstands<br />
Uskadelig passage<br />
På søterritorium<br />
Sædvaneret<br />
Transitpassage i<br />
Internationalt<br />
stræde<br />
(midtlinie) princippet ellers rimeligheds princippet ved særlige<br />
omstændigheder f.eks. historiske rettigheder.<br />
For Kontinentalsokkel og økonomisk zone skal afgrænsningen<br />
aftales iht. art. 83<br />
Omfatter kun skibe, ubåde skal være oppe og vise flag<br />
Skal foregå uafbrudt og ufortøvet iht. Art 18 stk. 1, man må<br />
dog standse i nød eller pga. force majeure, eller ved sejl<br />
regulering pga. smalt vand.<br />
Må ikke krænke sikkerhed og orden (f.eks. forurene) iht. art.<br />
19<br />
Atomvåbenbestykkede orlogsskibe har nok ret til at sejle, men<br />
det forbydes i praksis.<br />
Kan suspenderes midlertidigt, hvis afgørende hensyn til<br />
sikkerhed, skal varsles<br />
Staten har begrænset jurisdiktion over skibe i passage. Art.<br />
27-28<br />
Skibe, ubåde der er neddykket og fly har ret til passage art 38<br />
Ret til uskadelig passage<br />
Gælder kun hvis gennemsejling er en nødvendighed og der<br />
ikke er anden mulighed<br />
Ret til uhindret passage = implicit forbud mod lodstvang. Iht.<br />
art. 38<br />
Ingen ret til midlertidig suspendering af passage<br />
Mellem åbent hav og eksklusiv økonomisk zone<br />
Mellem åbent hav og åbent hav<br />
Mellem eksklusiv zone og eksklusiv zone<br />
Lene Rosengaard Side 23 Folkeret
Zone 1 -<br />
Søterritoriet<br />
Zone 2 –<br />
Tilstødende zone<br />
Indre territorialt farvand – landsiden af basislinien. – røde<br />
område<br />
1. De vande, der ligger imellem kysten og basislinien Art. 5.<br />
2. Staten har fuld suverænitet<br />
3. Rettigheder over luft, vand, havbund, vandmasserne og<br />
undergrund<br />
4. Specielt gælder dog ret til uskadelig passage ved<br />
Internationale stræder og østater. Iht. art. 8 stk. 2.<br />
Ydre territorialt farvand – Søterritoriet – mørkeblåt område<br />
1. Område på max. 12 sømil fra basislinien og ud.<br />
2. Fuld suverænitet dog med ret til uskadelig passage for<br />
fremmede skibe, ubåde dog opdykkede. Fly har ikke ret til<br />
passage.<br />
3. Rettigheder over luft, vand, havbund, vandmasser og<br />
undergrund.<br />
4. Begrænset civil og strafferetlig jurisdiktion over fremmed skibe<br />
i uskadelig passage.<br />
5. Ingen jurisdiktion over ikke-kommercielle statsskibe art. 27 +<br />
28.<br />
1. Må max. Række 24 sømil fra basislinien. Art 33<br />
2. Zonen kan fungere som buffer zone for f.eks. kontrol med<br />
indvandring, afgift, sundhed og told<br />
3. Rettigheder gælder kun på havoverfladen, ikke i luft, på<br />
havbund eller undergrund.<br />
4. Der er ingen jurisdiktion – men der kan straffes for<br />
overtrædelser af det kontrollerede. Art 33 stk. 1,b<br />
5. Kan erklæres af FN overfor stater med interesse<br />
Lene Rosengaard Side 24 Folkeret
Zone 3 –<br />
Eksklusiv<br />
økonomisk zone<br />
Zone 4 -<br />
Kontinentalsoklens<br />
råstoffer<br />
Fastlagt ved<br />
sædvane og<br />
konventionen<br />
1. Udover og stødende op til søterritoriet Art 55 – optil 200 sømil<br />
fra basislinien Art. 57.<br />
2. Ret til at udnytte de naturlige ressourcer i dette område, men<br />
for andre stater gælder ret som på åbent hav. Det må<br />
kontrolleres at suveræne rettigheder respekteres art. 73, ved<br />
inspektion og tilbageholdelse mm<br />
3. Rettigheder til at udnytte vandmasserne, havbunden og<br />
undergrund - Der må anlægges kunstige øer og anlæg iht. Art<br />
56 stk. 1,b<br />
4. Kan etableres, tilkommer ikke automatisk.<br />
5. Naturlige ressourcer omfatter levende og ikke levende<br />
ressourcer<br />
6. Der kan etableres økonomisk udvinding af energi vand eller<br />
vind!!!<br />
7. På fiskeriområdet er der tale om fortrinsret på EEZ, alternativt<br />
kan blot fiskeri zone etableres.<br />
1. Formen afgrænser soklens areal, ellers beregnes som min.<br />
200 (Max. 350 ved bjergkæder) sømil fra basislinierne iht. art.<br />
76 stk. 6.<br />
2. Suveræn jurisdiktion på selve soklen<br />
3. Rettigheder til eksklusiv at udnytte soklens ressourcer –<br />
undergrunden og selve havbunden, rettigheder gælder kun<br />
under vandet Art. 78<br />
4. Man må ikke benægte anden stat at lægge søkabler<br />
5. Naturlige ressourcer omfatter levende og ikke levende<br />
ressourcer samt mineralske, og levende organismer, der er<br />
fastsiddende på eller under havbunden eller bevæger sig i<br />
fysisk kontakt med denne (hummere og muslinger) Art. 77, 4.<br />
samt råstoffer, da disse er stedfaste.<br />
6. Tilfalder kyststaten automatisk, og kan ikke udnyttes af andre<br />
uden tilladelse.<br />
Lene Rosengaard Side 25 Folkeret
Zone 5 –<br />
Det åbne hav<br />
Den dybe havbund<br />
Sædvaneret<br />
Er frit for alle stater. art. 87<br />
Gælder sejlads, overflyvning, udlægning af kabler og rør,<br />
fiskeri, forskning, kunstige øer mm.<br />
Ingen kan kræve ”områdets” ressourcer art. 137<br />
Det skal være fredeligt formål.<br />
Flagstaten har jurisdiktionen over skibe her.<br />
Flygter skib fra søterritorium ud på åbent hav, må man følge<br />
efter, indtil de kommer ind på 3. lands søterritorium eller eget<br />
territorium.<br />
Tilhører menneskehedens fælles arv<br />
Minedrift kan forestås af Den Internationale<br />
Havbundsmyndighed.<br />
Lene Rosengaard Side 26 Folkeret
Statsansvar for folkeretsbrud<br />
Gælder imellem stater, men antages at kunne anvendes analogt hvor kun ansvarssubjekt<br />
”Regler”<br />
er stat.<br />
ILC: Draft articles on Responsibility of States for internationally<br />
Wrongful acts.<br />
Art. 2 – hvordan brud opstår<br />
Art. 3 – Folkeretten bestemmer hvad staten er<br />
Art. 10 – Oprørsbevægelser<br />
Art. 20-25 – Anvarsfrihedsgrunde<br />
Art 26 – Jus cogens<br />
Art 27 – erstatningspligt.<br />
Art. 35-37 - Erstatningsmuligheder<br />
FN Charteret<br />
Domme Storebæltssagen<br />
Grundbetingelser<br />
+ ansvarets form<br />
Art. 51 – proportionalitet imellem handling og ”straf”<br />
La Grande<br />
Fundament<br />
Erstatning eller natural restitution<br />
USA tvunget til at genoptage sag selvom de havde afsagt<br />
dødsstraf som oprejsning<br />
Regler anvendes af ICJ<br />
Kodificeret sædvaneret → bindende for stater<br />
Vedtaget af FN Generalforsamling, men ikke formelt<br />
bindende, da ikke en traktat<br />
Stater kan frit aftale andre regler om konsekvenser af<br />
retsbrud.<br />
Beskriver sekundære folkeretlige regler (primære er med<br />
rettigheder og pligter)<br />
Regulerer kun erstatning til stater ikke individer iht. art. 33<br />
Lene Rosengaard Side 27 Folkeret
Årsag<br />
Retsbrud<br />
Beføjelser<br />
Der skal foreligge en handling/udeladelse (direkte brud) på<br />
primær regel (indeholder pligter og rettigheder), der kan<br />
henregnes til staten iht. art. 2<br />
Krænkelse af folkeretlige beskyttede interesser<br />
Der må ikke foreligge ansvarsfrihedsgrunde.<br />
Henregnes til en stat der handler eller undlader at handle<br />
på en folkeretlig forpligtelse iht. art. 12 og 13<br />
Brud på primær forpligtelse; Traktater, Sædvaner og<br />
generelle retsprincipper<br />
Ikke retsbrud hvis der er ansvarsfrihedsgrund.<br />
Der gælder som udgangspunkt objektivt ansvar, der er altså<br />
ikke krav om at skylden skal tilregnes staten.<br />
3. stater skal anvende lovlige midler til at stoppe brud →<br />
håndhævelse.<br />
Ansvarssubjekt er forpligtet til at ophøre med folkeretsbrud<br />
iht. art. 30, samt at tilbyde passende garantier for at<br />
handlingen ikke gentages.<br />
Der skal være årsags forbindelse imellem handling og<br />
påtalesubjekt<br />
Forpligtet ansvar - hvem<br />
Kun stater er ansvarssubjekter<br />
Muligvis også organisationer efter analogi.<br />
3. stater skal anvende lovlige midler til at søge at stoppe<br />
brud, ved brud på ufravigelige regler er de forpligtet.<br />
Lene Rosengaard Side 28 Folkeret
Henregnelse<br />
Ansvarsfrihedsgrunde<br />
Rettigheder påtale - hvem<br />
En eller flere stater<br />
Individer<br />
Internationale organisationer.<br />
Henregnelse – Om en given handling kan ”hægtes” på stat.<br />
Stater, hæfter også for individers abnorme handlinger, kan<br />
vælge at anerkende handlingen på trods – art. 11.<br />
Offentlige myndigheder – lovgivende, dømmende og<br />
udførende, man kan ikke selv afgøre om enhed er del af<br />
staten.<br />
Personer, der udøver ”elements of the government<br />
authority” i fraværet af denne f.eks. under Tsunami, hvor<br />
man kan oprette en politistation hører under Henregnelse<br />
art. 9<br />
Organer udlånt af anden stat, der agerer for den lånende<br />
stat er en del af ”staten” art. 6<br />
En stat, der hjælper anden stat til folkeretsstridig handling<br />
iht. art. 16-18<br />
Ikke Henregnelse<br />
Private personer handlinger (kan evt. overføres til staten, så<br />
der kan blive tale om statens udeladelse)<br />
Oprørsbevægelser art. 10, medmindre de bliver ny regering<br />
i en stat<br />
Generelt om ansvarsfrihedsgrunde<br />
Gælder ikke i tilfælde af Jus Cogens art. 26<br />
Primære forpligtelser suspenderes indtil<br />
ansvarsfrihedsgrund ophører. F.eks. hvis man kommer til at<br />
forurene, som følge af force majeure, er man stadig bundet<br />
af pligten til ikke at skade miljøet.<br />
Erstatning for materiel skade består<br />
Lene Rosengaard Side 29 Folkeret
Samtykke – art. 20 skib med atom kan sejle og kun dette skib<br />
Skal gives forud for dog senest samtidig.<br />
Være givet af kompetent person → gyldigt<br />
Har ikke virkning overfor 3. stater<br />
Selvforsvar – art. 21<br />
Efter FN art. 51- Retten til magtanvendelse indtil<br />
Sikkerhedsrådet griber ind, dog ikke at krænke humanitære<br />
regler og ufravigelige menneskerettigheder.<br />
Betinget af nødvendighed og proportionalitet imellem mål<br />
og midler<br />
Forsvar mod væbnede styrker (DK støtter USA i<br />
Afghanistan).<br />
Modforholdsregler (Ulovlige handlinger) – art. 22<br />
Formålet er at få folkeretsbruddet stoppet, og der skal først<br />
være forsøgt forhandling iht. art. 52<br />
Eneste lovlige mulighed for at håndhæve folkeretsregler er<br />
HÅNDHÆVELSE<br />
Den ansvarlige stat skal informeres om intensionen om<br />
anvendelse af modforholdsregler<br />
Modforholdsregler skal være midlertidige overfor den<br />
ansvarlige stat og de skal tilskynde til at den primære<br />
forpligtelse opfyldes iht. art. 50<br />
Modforholdsregler skal være nødvendige og være<br />
proportionale med selve bruddet iht. FN art. 51<br />
Må ikke være hævn<br />
Skal rettes mod den stat der har begået folkeretsbruddet.<br />
Kan anvendes af tredje stater art. 54.<br />
Forbud mod magtanvendelse eller trussel herom,<br />
Suspension af de fundamentale menneskerettigheder, Jus<br />
Cogens regler eller suspension af diplomatiske forpligtelser.<br />
Iht. art. 50<br />
Lene Rosengaard Side 30 Folkeret
Force majeure – art. 23 – kan være krig<br />
Uforudset begivenhed eller uimodståelig kraft der ikke<br />
kunne forudses, kan være menneskeskabt<br />
Opfyldelse er materielt umuligt for staten ikke kun<br />
vanskeligt (f.eks. pga. dårlig økonomi).<br />
Det er uden for statens kontrol<br />
Pligten består og kan genoptages når det igen muligt.<br />
Nødværge – art. 24– fly der nødlander<br />
KUN til beskyttelse af menneskeliv.<br />
Staten fritages for ansvar, hvis folkeretsbruddet kunne<br />
afværges af individet, på bekostning af dennes eller andres<br />
liv. f.eks. fly der nødlander og krænker luftrum.<br />
Der er ingen anden rimelig udvej → betinget ret.<br />
Staten kan blive erstatningspligtig for skader individer<br />
forvolder art. 27<br />
Nødret – art. 25 – Olietanker der bombes<br />
Beskyttelse af ”an essential interest”, og denne interesse<br />
skal være udsat for meget betydelig fare.<br />
Formuleret som et forbud og kan ikke bruges, hvis andre<br />
muligheder er åbne, også selv om at alternativet er dyrere.<br />
Der skal være tale om alvorlig og umiddelbar fare f.eks.<br />
olietanker der går på grund og bombes for at olien ikke<br />
driver i land.<br />
Afvejning af mål og midler (proportionalitet).<br />
Ansvarets form Forpligtelser for ansvarssubjektet i prioriteret rækkefølge<br />
1. Natural restitution iht. art. 35 – Genetablere tilstanden til før<br />
krænkelsen, skal være proportionalt med erstatning.<br />
Storebælt sagen<br />
2. Erstatning iht. art. 36 – begrænset til det dokumenterede<br />
tab<br />
3. Oprejsning iht. art. 37 – vedr. f.eks. krænkelse af en stats<br />
ære, et ikke økonomisk tab, må ikke have karakter af<br />
ydmygelse. La grande<br />
Lene Rosengaard Side 31 Folkeret
”Regler” FN Charteret<br />
Domme<br />
Jus ad Bellum<br />
Folkeretlig<br />
sædvane, der er<br />
blevet kodificeret<br />
GA res 2625<br />
Krigens folkeret<br />
Art. 2 stk. 4 – Angrebs krig er forbudt<br />
Art. 24, 25, 27 – Sikkerhedsrådet<br />
Art. 33 - forhandling<br />
Art. 41 – alt andet end væbnet magt<br />
Art. 42 – Mulighed for at anvende væbnet magt<br />
Art 51 - Selvforsvar<br />
Regler, der kan forhindre udbrud af væbnet konflikt<br />
HR: Angrebskrig og finansiel og militær støtte til<br />
oprørsbevægelser, terror mm forbudt iht. Art. 2 stk. 4 + GA<br />
res 2625(XXV)<br />
gælder ikke borgerkrig, da det er landets suverænitet<br />
U1: Iht. art. 4 stk. 2 kan der gives accept fra Sikkerhedsråd<br />
U2: Iht. art. 51 er det ok at yde selvforsvar.<br />
U3: Evt. ekstra undtagelse - nødret – anteciperet selvforsvar<br />
f.eks. bombning fordi man tror…<br />
Indgåede traktatforpligtelser suspenderes i et vist omfang<br />
under krig.<br />
Også regler om nedrustning og afspænding er del af jus d<br />
Bellum<br />
Lene Rosengaard Side 32 Folkeret
Retten til<br />
Selvforsvar iht. art.<br />
51<br />
Humanitære<br />
interventioner<br />
Skal være proportionalt med angrebet<br />
Omfatter eventuelle alliancepartnere (f.eks. NATO) iht. Nato<br />
art. 5<br />
OK med anticiperet selvforsvar (f.eks. USA bombning af 2<br />
fabrikker i Sudan, der tilhører Osama Bin Laden)<br />
Ok hvis formålet er at redde egne statsborgere fra fremmed<br />
stat i sikkerhed<br />
OK med bekæmpelse af terrorisme<br />
OK med humanitære interventioner<br />
Når der er udstedt bindende resolution fra Sikkerhedsrådet,<br />
for genoprettelse af fred, skal selvforsvar indstilles →<br />
Sikkerhedsrådet har overtaget ansvaret.<br />
Sikkerhedsrådet kan bemyndige f.eks. NATO til at<br />
gennemføre væbnet aktion iht. Art 53 stk. 1<br />
Formålet er i bund og grund forsøg på at beskytte retten til liv<br />
En eller flere staters indgriben med våben i intern konflikt i en<br />
anden stat til at forhindre folkedrab mm., når disse ikke kan<br />
afværges med fredelige midler.<br />
Må ikke foretages som selvforsvar.<br />
Det skal være sidste mulighed.<br />
Hvis hjemmel i en bemyndigelse fra Sikkerhedsrådet →<br />
lovlighed.<br />
Hvis ikke bemyndigelse → op til staterne og praksis at<br />
fastsætte betingelserne for lovligheden af interventionen. Art<br />
2 stk. 4 kan tolkes at intervention er ok, hvis formålet er lovligt<br />
efter FN pagten.<br />
FN Styrker der indsættes er under national kommando (FN<br />
styrker der er aftalt indsat med staten)<br />
Lene Rosengaard Side 33 Folkeret
Jus in Bello<br />
Regler, der kan<br />
gælde under<br />
væbnet konflikt<br />
Systemet under<br />
Geneve<br />
konventionerne<br />
Geneve reglerne om den humanitære folkeret – ikke<br />
borgerkrige<br />
Haag-regler<br />
Kerneområdet er beskyttelse af syge og sårede, samt<br />
beskyttelse af krigsfanger og civile.<br />
Internationale væbnede konflikter - 4 konventioner +<br />
tillægsprotokol I<br />
Interne væbnede konflikter – Artikel 3 + Tillægsprotokol II<br />
Facts er at reglerne efterleves i virkeligheden.<br />
Midler og metoder i krig.<br />
Neutrale magters stilling<br />
Kombattant<br />
Efter 5. og 13. konvention fra Haag konferencen i 1907<br />
gælder stadig.<br />
De skal internere de stridende parters væbnede styrker evt.<br />
også med mad.<br />
Er forpligtet til at forhindre stridende parters transport af<br />
materiel og soldater over eget territorium<br />
Medlem af væbnede styrker, evt. medlem af organiseret<br />
modstandsbevægelse<br />
Står under kommando af en overordnet, der har ansvar<br />
Har synligt kendetegn, der adskiller ham fra civile<br />
Bærer våben åbenlyst<br />
Udfører sine operationer i overensstemmelse med krigens<br />
love<br />
Skal anses som krigsfange → beskyttet efter 3. konvention<br />
Ret til beskyttelse af sårede og syge iht. tillægsprotokol I<br />
Lene Rosengaard Side 34 Folkeret
Non-kombattant<br />
Civil<br />
Civile medicinske enheder, religiøst personel og krigs<br />
korrespondenter.<br />
Ret til beskyttelse af sårede og syge iht. tillægsprotokol I<br />
Skal anses som krigsfange → beskyttet efter 3. konvention<br />
Alle de andre<br />
Spioner og lejesoldater, har fortabt deres ret til at være<br />
krigsfanger<br />
Sikkerhedsrådet Permanente medlemmer<br />
Kina, Frankrig, Rusland (USSR), UK og USA<br />
Ikke permanente medlemmer<br />
10 FN medlemmer der er valgt for 2 år ad gangen, ikke<br />
umiddelbart genvalg<br />
Ligelig geografisk repræsentation<br />
Bidrag til opretholdelse af fred og sikkerhed + FN formål.<br />
Bemyndigelse<br />
FN handler på medlemmernes vegne iht. art. 24<br />
Medlemslande accepterer at beslutningerne iht. art. 25<br />
Sikkerhedsrådet har i princippet magt til alt ved enighed iht.<br />
art. 24 stk. 2<br />
Procedurer iht. art. 27<br />
Kap 7 art. 39 – 50 kan træffe bindende beslutninger<br />
Veto ret for permanente medlemmer<br />
Lene Rosengaard Side 35 Folkeret
Kap VI og Kap VII Sikkerhedsrådet afgør selv om de vil anvende Kap VI eller VII.<br />
Kap VI – art. 33 - 38<br />
Fredelig tvistbilæggelse iht. art. 33<br />
Sikkerhedsråd kan på eget initiativ undersøge enhver tvist<br />
som kan føre til gnidninger art. 34<br />
Alle medlemmer er forpligtet til fredeligløsning iht. art. 33.<br />
Sikkerhedsrådet kan iht. art. 36 anbefale en løsning/metode<br />
F.eks. Mellemøsten, Indien - Pakistan<br />
Kap VII – art. 39 - 51<br />
Kap 6,5<br />
Handler om trusler mod freden og aggression<br />
Bindende iht. art. 25<br />
Sikkerhedsrådet kan anbefale løsninger.<br />
De har muligheder for at træffe foranstaltninger med hensyn<br />
til lang liste iht. Art. 41 (alt andet en våben) og hvis det ikke<br />
virker iht. til art. 42 (væbnet magt)<br />
Ret til selvforsvar iht. art. 51<br />
F.eks. Korea, Golfkrigen<br />
Kombination af kapitel VI og VII → mest hensigtsmæssige<br />
løsning<br />
Fredsstøttende operationer<br />
Forudsætter våbenhvile<br />
Magtanvendelse til støtte for fredsprocessen.<br />
F.eks. Sudan/Dafur<br />
Betingelserne i art. 51<br />
Skal være et væbnet angreb mod FN stat<br />
Man skal rapportere selvforsvar til Sikkerhedsrådet<br />
Man må forsvare sig ved angreb, kollektivt forsvar og<br />
anticiperet selvforsvar indtil Sikkerhedsrådet tager stilling.<br />
Lene Rosengaard Side 36 Folkeret
Atomvåben Der er ikke noget konkret forbud mod brug af atomvåben,<br />
Artikel 3 – interne<br />
væbnede konflikter<br />
domstolen vil gerne men kan ikke.<br />
Der er ikke i sædvane eller traktater nogen tilladelse til at<br />
bruge eller true med atomvåben.<br />
Brugen af atomvåben skal opfylde krigens regler specielt de<br />
humanitære der medfører at det ikke må gå ud over civile →<br />
Atomvåben må godt bruges til selvforsvar. F.eks. Nord smider<br />
en bombe i Syd, der ikke har bomber → anden stat<br />
bemyndiges til kollektivt selvforsvar med atombombe.<br />
Er enslydende i alle 4 konventioner<br />
Fastsætter minimumsregler under interne væbnede konflikter<br />
Personer der har nedlagt våben eller er ukampdygtig og civile<br />
har krav på pleje.<br />
Tillægsprotokol supplerer og udvider reglerne for hvad der<br />
forstås ved personer og civile.<br />
Har ingen indvirkning på parternes retlige status.<br />
Forbyder vold, mord, tortur, at tage gidsler mm.<br />
Lene Rosengaard Side 37 Folkeret
Internationale forbrydelser<br />
HR: Dømmes ved nationale domstole iht. til national ret.<br />
”Regler” ICC statutten<br />
U: hvor staten vil ikke eller kan ikke retsforfølge → ICC<br />
Straffeloven<br />
Domme Lotus sagen<br />
Staternes<br />
strafferetlige<br />
kompetencer til<br />
Art. 12 – Forbrydelse mod….<br />
Art 13 – Sagen henvist af… Ligegyldig hvordan sagen er<br />
henvist har domstolen jurisdiktion<br />
Art. 89 stk. 1 – Overførelse af egne statsborgere til ICC<br />
Art 7 – Personal princippet<br />
Art 8 stk. 1 – Beskyttelsesprincippet<br />
Art 8 stk. 5 – Forfølgelse af forbrydelser uanset hvor<br />
gerningsmanden hører hjemme.<br />
Art. 8 stk. 6 – Repræsentationsprincippet.<br />
om virkningsprincippet.<br />
UfR 1988.585. H<br />
Generelt<br />
Bosnisk ordensholder i kroatisk krigsfangelejr - Strfl § 8 stk. 5<br />
Villigheden til at fortage selve retsforfølgningen er lille. →<br />
behov for ICC<br />
Omfattet af mellemfolkelig overenskomst → forpligtet til<br />
retsforfølgning iht. Strfl. § 8 nr. 5 - Bosnisk ordensholder<br />
Strfl. § 8 nr. 5 er at gøre fremtidens ratifikationer smidigere<br />
Pligten til at håndhæve → implementering af konventionernes<br />
forbudsregler i nationale straffelove<br />
Mht. forbrydelser begået mod danske statsborgere i udlandet<br />
f.eks. tortur er der i konventionerne åbnet op for dette →<br />
passive personal princip som Danmark ikke anerkender.<br />
Lene Rosengaard Side 38 Folkeret
Internationale<br />
forbrydelser<br />
Udlevering til<br />
international<br />
retsforfølgning.<br />
Virkningsprincippet iht. Strfl. § 9 – Lotus sagen<br />
Når forbrydelsen er tilsigtet at indtræde i Danmark<br />
Beskyttelsesprincippet iht. Strfl. § 8 nr. 1<br />
Hvis den danske stat krænkes<br />
Personalprincippet iht. Strfl § 7<br />
Når gerningsmanden er dansk statsborger eller har fast<br />
bopæl i Danmark<br />
Repræsentationsprincippet iht. Strfl. § 8 nr. 6<br />
Hvis en anden stat begærer vedkommende udleveret, og får<br />
afslag, udløser dette opholdsstatens straffekompetence.<br />
Krigsforbrydelser, folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden,<br />
tortur, narkohandel, gidseltagning, terrorisme og flykapring – lig<br />
universel jurisdiktion.<br />
Staterne har pligt til at kriminalisere overtrædelser i deres nationale<br />
lovgivning, uanset gerningssted og gerningsmandens nationalitet,<br />
alternativt udlevere<br />
Ved egne statsborgere forstås efter dansk ret også personer med<br />
fast bopæl i Danmark, Island, Finland, Norge og Sverige iht. ICC<br />
artikel 89 stk. 1<br />
Lene Rosengaard Side 39 Folkeret
ICC Kompetence er subsidiær idet ICC kun har jurisdiktion hvis<br />
staterne ikke selv vil retsforfølge.<br />
Domstolen skal være knyttet til FN, men være en selvstændig<br />
institution udenfor FN<br />
Etableret ved en folkeretlig traktat i 1998 (USA har ikke<br />
ratificeret)<br />
Begrænset til 3 forbrydelser folkedrab (ødelæggelse af fast<br />
gruppe eller blot planer om det), forbrydelser mod<br />
menneskeheden (tortur, deportation, forfølgelse mm) og<br />
krigsforbrydelser (overtrædelse af Geneve konventionen, skal<br />
fysisk være sket, straf gælder også for civile)<br />
Der er ikke immunitet til nogen overhoved iht. art. 27<br />
Man skal være over 18 år på gerningstidspunktet iht. ICC art.<br />
26.<br />
ICC jurisdiktion Forbrydelse på ICC medlemsstats territorium iht. art 12,2,a<br />
Ligegyldig hvordan sagen er henvist har domstolen<br />
jurisdiktion iht. art 13 a + b<br />
Forbrydelse begået mod ICC medlemsstatsstatsborger iht. art.<br />
12,2,b<br />
Ligegyldig hvordan sagen er henvist har domstolen<br />
jurisdiktion iht. art 13 a + b<br />
Ved alle andre forbrydelser end art. 12, 2, a+b<br />
Domstolen har kun jurisdiktion hvis henvist af<br />
Sikkerhedsrådet. Iht. art. 13, b<br />
Lene Rosengaard Side 40 Folkeret