En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
2. 1. <strong>Herning</strong> – fra landsby til stationsby<br />
Indtil landboreformerne i 1780’erne var ”<strong>Herning</strong>” blot en samling huse beliggen<strong>de</strong> <strong>omkring</strong><br />
herreg<strong>år</strong><strong>de</strong>n <strong>Herning</strong>sholm, og først efter <strong>år</strong> 1800 ses <strong>de</strong> første spæ<strong>de</strong> tegn på en begyn<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
bydannelse, om end stadig <strong>af</strong> meget begrænset omfang. 7<br />
Vestjylland hav<strong>de</strong> længe været et tyndtbefolket og goldt områ<strong>de</strong> med d<strong>år</strong>lig jord og store<br />
he<strong>de</strong>arealer, <strong>de</strong>r ikke var velegne<strong>de</strong> til dyrkning. <strong>Herning</strong> lå i Hammerum Herred, ofte kal<strong>de</strong>t<br />
”Jammerfuld Herred” på grund <strong>af</strong> <strong>de</strong> ringe jordforhold og områ<strong>de</strong>ts ø<strong>de</strong>, gol<strong>de</strong> og triste natur. 8<br />
Fra 1840’erne ses <strong>de</strong> første udviklingstegn i form <strong>af</strong> befolkningsvækst, og <strong>omkring</strong> 1850 hav<strong>de</strong><br />
<strong>Herning</strong> udviklet sig til en lille landsby, hvor he<strong>de</strong>bøn<strong>de</strong>rne primært leve<strong>de</strong> <strong>af</strong> f<strong>år</strong>eavl og<br />
hosebin<strong>de</strong>ri. 9 I løbet <strong>af</strong> 1860’erne udvikle<strong>de</strong>s <strong>Herning</strong> by y<strong>de</strong>rligere. Først med anlæggelsen <strong>af</strong><br />
Vejle-lan<strong>de</strong>vejen i 1862, <strong>de</strong>rnæst med He<strong>de</strong>selskabets oprettelse i 1866 og <strong>En</strong>rico Dalgas’<br />
initiativer og arbej<strong>de</strong> for at kultivere <strong>de</strong>n jyske he<strong>de</strong>, og <strong>de</strong>refter med Lun<strong>de</strong>marke<strong>de</strong>ts flytning fra<br />
Gelleruplund til <strong>Herning</strong> i 1868. 10 På daværen<strong>de</strong> tidspunkt fandtes <strong>de</strong>r i <strong>Herning</strong> blandt an<strong>de</strong>t et<br />
posthus, en kro, et apotek og et tinghus, og i <strong>de</strong>t lille landsbysamfund boe<strong>de</strong> <strong>de</strong>r <strong>omkring</strong> 1860 i alt<br />
106 mennesker. 11<br />
I 1870’erne kom <strong>Herning</strong> ind i en blomstren<strong>de</strong> udvikling, hvilket hovedsageligt skyldtes<br />
uldspin<strong>de</strong>riet og klæ<strong>de</strong>fabrikationen, <strong>de</strong>r efterhån<strong>de</strong>n hav<strong>de</strong> fået karakter <strong>af</strong> en egentlig<br />
industrivirksomhed. I 1877 kom jernbanen til <strong>Herning</strong>, og <strong>de</strong>tte medvirke<strong>de</strong> til en y<strong>de</strong>rligere vækst i<br />
byens han<strong>de</strong>l og folketal. 12 Samtidig var he<strong>de</strong>opdyrkningen godt i gang i områ<strong>de</strong>rne <strong>omkring</strong><br />
<strong>Herning</strong>, og byen blev he<strong>de</strong>bøn<strong>de</strong>rnes naturlige han<strong>de</strong>lscentrum. Såle<strong>de</strong>s vokse<strong>de</strong> også<br />
vareudvekslingen og kontakten mellem by og land. 13 Efterhån<strong>de</strong>n blev <strong>Herning</strong> Midtjyllands<br />
vigtigste jernbanecentrum, samt ikke mindst en betydningsfuld oplandsby, <strong>de</strong>r med han<strong>de</strong>l,<br />
håndværk og industri kunne betjene <strong>de</strong>t omgiven<strong>de</strong> områ<strong>de</strong>. 14 Før 1890 gjor<strong>de</strong> især <strong>Herning</strong><br />
Klæ<strong>de</strong>fabrik, <strong>Herning</strong> Jernstøberi og S. Truelsen og Søns Trikotagefabrik sig gæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> in<strong>de</strong>n for<br />
industriområ<strong>de</strong>t, og efter 1900 kom <strong>de</strong>r med P. Mortensens Maskinfabrik og Karosserifabrikken for<br />
alvor fart på <strong>de</strong>n industrielle udvikling. 15<br />
7 Bach, 1996, p. 9.<br />
8 Grünfeld, 1917, p. 9.<br />
9 Ne<strong>de</strong>rgaard, 1963, p. 749.<br />
10 Henningsen, 1995, p. 38, 328; Forlaget Alhe<strong>de</strong>n, 1988, p. 11ff.<br />
11 Kolorittens lokalhistorie-gruppe, 2000, p. 8f.<br />
12 Lauridsen, 1983b, p. 5.<br />
13 Frandsen, 2003, p. 10.<br />
14 Trap, 1965, p. 111.<br />
15 Frandsen, 2001, p. 21.<br />
6