En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
mange andre forsamlingsformer, hvor også <strong>de</strong>t sociale, fællesskabet, uddannelse, filantropien og<br />
omsorgsarbej<strong>de</strong>t og meget an<strong>de</strong>t spille<strong>de</strong> ind.<br />
Langt hen ad vejen har udviklingen i <strong>Herning</strong> såle<strong>de</strong>s stemt overens med Blumers teorier om<br />
faseudviklingen, men på ét områ<strong>de</strong> adskiller forløbet sig. Blumer nævner, at inerti og træghed ofte<br />
præger institutionaliseringsfasen, ligesom <strong>de</strong> eventuelle oppositionelle kræfter, <strong>de</strong>r tidligere var til<br />
ste<strong>de</strong>, sandsynligvis er forsvun<strong>de</strong>t eller blevet integreret i <strong>de</strong>t omgiven<strong>de</strong> samfund. Dette var som<br />
bekendt ikke tilfæl<strong>de</strong>t for <strong>de</strong> <strong>religiøse</strong> bevægelser i <strong>Herning</strong> – tværtimod. Netop stridighe<strong>de</strong>rne<br />
mellem missionsfolk og grundtvigianere <strong>omkring</strong> 1900 var et ken<strong>de</strong>tegn ved <strong>de</strong>n <strong>religiøse</strong> situation<br />
i områ<strong>de</strong>t, og som følge <strong>af</strong> disse stridighe<strong>de</strong>r præge<strong>de</strong>s foreningerne ikke <strong>af</strong> træghed eller<br />
dovenskab. Tværtimod arbej<strong>de</strong><strong>de</strong> <strong>de</strong> koncentreret og med fuld styrke for at bekæmpe hinan<strong>de</strong>n,<br />
hvilket blev aktuelt ved præstevalget i 1900 og un<strong>de</strong>r menighedsrådsvalget i 1903.<br />
9. Den sociale stratifikation blandt <strong>de</strong> vakte i <strong>Herning</strong><br />
9.1. Materialegrundlag<br />
Som <strong>de</strong>t fremg<strong>år</strong> tidligere i <strong>af</strong>snit 4 har <strong>de</strong>r in<strong>de</strong>n for vækkelsesforskningen været sær<strong>de</strong>les<br />
divergeren<strong>de</strong> meninger om vækkelsens sociale baggrund, og i <strong>de</strong>t følgen<strong>de</strong> vil jeg diskutere<br />
vækkelsens sociale basis i <strong>Herning</strong> <strong>omkring</strong> <strong>år</strong> 1900. Hvilke sociale klasser tilhørte <strong>de</strong> vakte, og var<br />
<strong>de</strong>r forskel på missionsfolkenes og grundtvigianernes sociale baggrun<strong>de</strong>?<br />
Et problem i <strong>de</strong>nne forbin<strong>de</strong>lse er imidlertid, at <strong>de</strong>r mangler kil<strong>de</strong>r til belysning <strong>af</strong> <strong>de</strong>tte aspekt.<br />
Det har været muligt at fin<strong>de</strong> et fåtal <strong>af</strong> medlemslister og bidragslister fra <strong>de</strong> forskellige foreninger i<br />
byen, og her er medlemmernes professioner ligele<strong>de</strong>s nedskrevet, men antallet <strong>af</strong> lister er <strong>de</strong>sværre<br />
meget få, ligesom <strong>de</strong> er noget uoverskuelige og vanskelige at ty<strong>de</strong>.<br />
Til belysning <strong>af</strong> <strong>Herning</strong>s generelle erhvervsforhold kan Trap’s ”Kongeriget Danmark”<br />
benyttes. Ifølge Trap var <strong>de</strong>r i <strong>Herning</strong> i 1890 1092 mennesker, <strong>de</strong>r leve<strong>de</strong> <strong>af</strong> industri, 519<br />
mennesker, <strong>de</strong>r beskæftige<strong>de</strong> sig med han<strong>de</strong>l, 534 mennesker, <strong>de</strong>r arbej<strong>de</strong><strong>de</strong> med jordbrug, og 300<br />
mennesker, <strong>de</strong>r leve<strong>de</strong> <strong>af</strong> immateriel virksomhed. Desu<strong>de</strong>n var <strong>de</strong>r y<strong>de</strong>rligere cirka 490 beboere, <strong>de</strong>r<br />
leve<strong>de</strong> ved hjælp <strong>af</strong> enten daglejervirksomhed, fattigvæsenet eller <strong>af</strong> egne midler, eksempelvis<br />
pensionister. 199 I <strong>Herning</strong> var <strong>de</strong>r såle<strong>de</strong>s en relativ stor gruppe in<strong>de</strong>n for håndværks- og<br />
industrierhvervene, og disse grupper udgjor<strong>de</strong> tilsynela<strong>de</strong>n<strong>de</strong> mere end halv<strong>de</strong>len <strong>af</strong> byens samle<strong>de</strong><br />
indbyggertal.<br />
199 Trap, 1904, p. 567. Immateriel virksomhed omfatte<strong>de</strong> eksempelvis gejstlige, lærere, embedsmænd, sagfører og<br />
journalister. Danmarks Statistik, 1893, p. 224ff.<br />
58