En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
været tilbøjelige til at se herre<strong>de</strong>t som udpræget indremissionsk, men også grundtvigianerne var<br />
stærkt repræsentere<strong>de</strong> på egnen, og tilsynela<strong>de</strong>n<strong>de</strong> var <strong>de</strong>t grundtvigianerne med Pe<strong>de</strong>r Larsen<br />
Skræppenborg i front, <strong>de</strong>r først slog sig ned i områ<strong>de</strong>t. 189<br />
De hellige vandre<strong>de</strong> rundt i herre<strong>de</strong>t og prædike<strong>de</strong> med <strong>de</strong>res forrygen<strong>de</strong> talegaver og vældige<br />
iver og påvirke<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s selvopfattelsen og bevidsthe<strong>de</strong>n hos mange mennesker. 190 Agitationen var<br />
sporadisk og u<strong>de</strong>n fast form eller organisering. Samtidig var agitatorerne store personlighe<strong>de</strong>r, og<br />
sammen med <strong>de</strong>res retorik forstod <strong>de</strong> for alvor at vække interessen blandt folk.<br />
Udover missionsfolkene og grundtvigianerne var også <strong>de</strong> såkaldte ”Dømmere” til ste<strong>de</strong> på<br />
egnen. ”Dømmerne” forkyndte <strong>de</strong>t kristne budskab, dog på en mere ekstrem må<strong>de</strong>, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong> fordømte<br />
alle an<strong>de</strong>rle<strong>de</strong>s tænken<strong>de</strong> og forlod sig på Gud ene og alene. Denne gruppe udarte<strong>de</strong> sig til en sekt<br />
og blev som følge her<strong>af</strong> u<strong>de</strong>lukket <strong>af</strong> Folkekirken. 191<br />
Den begyn<strong>de</strong>n<strong>de</strong> vækkelse og opvågnen på <strong>Herning</strong>egnen, <strong>de</strong>r svarer til Blumers første fase<br />
<strong>omkring</strong> bevidstgørelse, var såle<strong>de</strong>s præget <strong>af</strong> enkeltpersoners spredte og lidt tilfældige tiltag, hvor<br />
prædikanterne hav<strong>de</strong> relativt let ved at påvirke <strong>de</strong>res tilhørere. Mange <strong>af</strong> disse folk hav<strong>de</strong> ikke<br />
tidligere oplevet lignen<strong>de</strong> forhold og var <strong>de</strong>rfor lettere påvirkelige og modtagelige. Bevægelsen var<br />
endnu ikke organiseret, og agitatorerne arbej<strong>de</strong><strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s på egne præmisser og u<strong>de</strong>n faste regelsæt<br />
fra en øvre le<strong>de</strong>lse. Det ån<strong>de</strong>lige liv i områ<strong>de</strong>ts sogne var med andre ord relativt begrænset, også i<br />
<strong>Herning</strong> sogn. Herom berettes <strong>de</strong>t, at beboerne slet ikke holdt andagt eller bad bordbøn, morgenbøn<br />
eller <strong>af</strong>tenbøn, og ligele<strong>de</strong>s gik <strong>de</strong> kun sjæl<strong>de</strong>nt i kirke. 192<br />
Fra 1860’erne begyndte <strong>de</strong>n <strong>religiøse</strong> udvikling imidlertid at gå fremad på egnen, og<br />
modsætningerne mellem missionsfolkene og grundtvigianerne begyndte at skinne igennem.<br />
Missionsfolkene anså grundtvigianismen som væren<strong>de</strong> alt for letbenet, og Indre Missions pietistiske<br />
præg kunne ikke forenes med grundtvigianismens lysere vækkelsessyn. 193 I efter<strong>år</strong>et 1865 drog<br />
Vilhelm Beck og præsten Johannes Clausen på <strong>de</strong>res Jyllandsrejse, hvor <strong>de</strong> blandt an<strong>de</strong>t besøgte<br />
Hammerum Herred. Hensigten med besøget var <strong>de</strong>ls at spre<strong>de</strong> <strong>de</strong>t missionske budskab, men i lige<br />
så høj grad var <strong>de</strong>t et forsøg på at få dannet en mere organisatorisk forbun<strong>de</strong>t enhed, såle<strong>de</strong>s at <strong>de</strong>r<br />
kunne udvikles en bedre forbin<strong>de</strong>lse mellem Indre Missions arbej<strong>de</strong> i <strong>de</strong> enkelte lands<strong>de</strong>le. 194<br />
188 Gøtzsche, 1925b, p. 25.<br />
189 Søn<strong>de</strong>rup, 1970, p. 34; Ne<strong>de</strong>rgaard, 1963, p. 751. I eksempelvis Vendsyssel brød <strong>de</strong>n grundtvigske vækkelse også<br />
frem før <strong>de</strong>n missionske. Schou, 1987, p. 11.<br />
190 Thyssen, 1970, p. 187, 193, 197.<br />
191 Terkelsen, 1944, bd. 1, p. 102.<br />
192 Gøtzsche, 1925b, p. 81.<br />
193 Gøtzsche, 1925a, p. 141f.<br />
194 Blauenfeldt, 1912, p. 95ff.<br />
55