En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
har været til Berigelse for mange mennesker og ikke mindst her i <strong>Herning</strong> og<br />
Hammerum Herred har han efterladt sig et Min<strong>de</strong> som længe vil blive husket.” 179<br />
Terkelsen hav<strong>de</strong> sit virke som præst i Hammerum Herred i ikke mindre end 43 <strong>år</strong>, og han fik<br />
såle<strong>de</strong>s <strong>af</strong>gøren<strong>de</strong> betydning for egnens grundtvigske arbej<strong>de</strong>.<br />
7.4. Opsummering<br />
Som <strong>de</strong>t fremg<strong>år</strong> <strong>af</strong> ovenståen<strong>de</strong> eskalere<strong>de</strong> modsætningerne mellem <strong>de</strong> to domineren<strong>de</strong> <strong>religiøse</strong><br />
retninger i <strong>Herning</strong> og blev til egentlige stridighe<strong>de</strong>r mellem <strong>de</strong> to grupper i begyn<strong>de</strong>lsen <strong>af</strong> <strong>de</strong>t 20.<br />
<strong>år</strong>hundre<strong>de</strong>. Forfatteren Chr. Damholt, <strong>de</strong>r tilbragte stort set hele sit liv i og <strong>omkring</strong> <strong>Herning</strong>, har i<br />
sine erindringer beskrevet <strong>de</strong>n særlige stemning mellem <strong>de</strong> to ån<strong>de</strong>lige <strong>strømninger</strong>, og:<br />
” (…) skellet mellem <strong>de</strong> <strong>religiøse</strong> retninger var en tid så stærkt, at folk fra <strong>de</strong>n ene lejr<br />
nødigt satte fo<strong>de</strong>n in<strong>de</strong>nfor i <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n lejrs huse selv ved private selskaber.” 180<br />
Der er flere eksempler på, at <strong>de</strong> to <strong>religiøse</strong> retninger hav<strong>de</strong> svært ved at forlige sig med hinan<strong>de</strong>n.<br />
Det fremg<strong>år</strong> blandt an<strong>de</strong>t <strong>af</strong> en forhandlingsprotokol for menighedsrå<strong>de</strong>t fra 1906, hvor antallet <strong>af</strong><br />
valgmenighe<strong>de</strong>ns messer og prædikener blev drøftet. Valgmenighe<strong>de</strong>n i <strong>Herning</strong> ønske<strong>de</strong> flere<br />
gudstjenester, men:<br />
”Vi [menighedsrå<strong>de</strong>t, red.] fin<strong>de</strong>r principielt, at Valgmenighe<strong>de</strong>n allere<strong>de</strong> har faaet,<br />
hvad <strong>de</strong>r med Rimelighed kan forlanges.” 181<br />
Resultatet blev dog, at valgmenighe<strong>de</strong>n efterfølgen<strong>de</strong> fik lov at hol<strong>de</strong> højmesse én gang om<br />
måne<strong>de</strong>n mod tidligere hver 5. søndag. Grundtvigianerne hav<strong>de</strong> ikke fået <strong>de</strong>t lettere efter<br />
præstevalget i 1900, menighedsrådsvalget i 1903, og <strong>de</strong>t <strong>de</strong>r<strong>af</strong> følgen<strong>de</strong> missionske flertal i<br />
menighedsrå<strong>de</strong>t, og <strong>de</strong>tte fremg<strong>år</strong> da også <strong>af</strong> ovenståen<strong>de</strong>.<br />
Med stiftelsen <strong>af</strong> valgmenighe<strong>de</strong>n i <strong>Herning</strong> blev stri<strong>de</strong>n med Indre Mission om end ikke bilagt,<br />
så i hvert fald lagt i mere ordne<strong>de</strong> rammer. De involvere<strong>de</strong> forsøgte naturligvis fortsat at hverve<br />
179<br />
Lokalhistoriskarkiv i <strong>Herning</strong>, Protokol for <strong>Herning</strong> Højskolehjem 29/3 1935 (J: 1983/369).<br />
180<br />
Damholt, 1970, p. 14.<br />
181<br />
Viborg Landsarkiv, Forhandlingsprotokol for Menighedsrå<strong>de</strong>t 1904-1922, <strong>Herning</strong> Sogn, <strong>Herning</strong> Provsti, 11/12<br />
1906 (M 198 01).<br />
53