En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Jeg har valgt at lave et empirisk speciale, <strong>de</strong>r især bygger på re<strong>de</strong>gørelse og dokumentation,<br />
men jeg benytter mig ligele<strong>de</strong>s <strong>af</strong> flere teoretiske tilgangsvinkler, <strong>de</strong>r kan uddybe og støtte op om<br />
samt perspektivere til <strong>de</strong> aktuelle forhold i <strong>Herning</strong>.<br />
Specialets første <strong>de</strong>l (<strong>af</strong>snit 3-4) vil bestå <strong>af</strong> metodiske overvejelser, kil<strong>de</strong>kritiske betragtninger,<br />
historiogr<strong>af</strong>iske refleksioner samt et teori<strong>af</strong>snit. I meto<strong>de</strong><strong>af</strong>snittet beskrives hvilken fremgangsmå<strong>de</strong>,<br />
jeg har benyttet mig <strong>af</strong> i arbej<strong>de</strong>t med <strong>de</strong>t anvendte materiale, ligesom jeg giver en vur<strong>de</strong>ring <strong>af</strong> <strong>de</strong>t<br />
omfatten<strong>de</strong> materialegrundlag. Herefter følger et historiogr<strong>af</strong>i- og teori<strong>af</strong>snit, hvor <strong>de</strong>n hidtidige<br />
forskning <strong>omkring</strong> vækkelserne diskuteres, og hvor <strong>de</strong>r bliver re<strong>de</strong>gjort for sociologen Herbert<br />
Blumers fase-teori om foreningers begyn<strong>de</strong>n<strong>de</strong> bevidstgørelse, organisering og institutionalisering.<br />
Specialets an<strong>de</strong>n <strong>de</strong>l (<strong>af</strong>snit 5-12) best<strong>år</strong> <strong>af</strong> <strong>de</strong>n empiriske <strong>de</strong>l, hvor jeg vil re<strong>de</strong>gøre for <strong>de</strong><br />
<strong>religiøse</strong> <strong>strømninger</strong> i <strong>Herning</strong>. Først behandles baggrun<strong>de</strong>n for udviklingen <strong>af</strong> <strong>de</strong> folkelige<br />
bevægelser i Danmark i 1800-tallet, hvorefter <strong>de</strong>r gives en kortere introduktion til<br />
grundtvigianismen og Indre Mission (<strong>af</strong>snit 5). Herefter følger en re<strong>de</strong>gørelse og vur<strong>de</strong>ring <strong>af</strong> <strong>de</strong>t<br />
<strong>religiøse</strong> liv i <strong>de</strong>n fremvoksen<strong>de</strong> stationsby, hvor jeg un<strong>de</strong>rsøger, hvorle<strong>de</strong>s missionsfolkene og<br />
grundtvigianerne manifestere<strong>de</strong> sig i lokalsamfun<strong>de</strong>t, og herun<strong>de</strong>r udforsker, på hvilken må<strong>de</strong> <strong>de</strong><br />
arbej<strong>de</strong><strong>de</strong>, og hvilke resultater <strong>de</strong>r kom ud <strong>af</strong> <strong>de</strong>res anstrengelser. I <strong>de</strong>nne forbin<strong>de</strong>lse diskuteres<br />
ligele<strong>de</strong>s <strong>de</strong> stridighe<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r opstod som en naturlig følge <strong>af</strong> <strong>de</strong> divergeren<strong>de</strong> <strong>religiøse</strong><br />
livsanskuelser, <strong>de</strong>r eksistere<strong>de</strong> i byen (<strong>af</strong>snit 6-7).<br />
I specialets an<strong>de</strong>n <strong>de</strong>l følger jeg ligele<strong>de</strong>s op på Herbert Blumers fase-teori og un<strong>de</strong>rsøger, om<br />
<strong>de</strong>n <strong>religiøse</strong> udvikling i <strong>Herning</strong> følger Blumers tese herom (<strong>af</strong>snit 8). Hernæst diskuteres <strong>de</strong>n<br />
sociale stratifikation blandt <strong>de</strong> vakte, hvor <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>rsøges, om <strong>de</strong> vakte hav<strong>de</strong> en ensidig social<br />
slagsi<strong>de</strong>, og om <strong>de</strong>r var forskelle mellem grundtvigianernes og missionsfolkenes sociale baggrund<br />
(<strong>af</strong>snit 9). Efter <strong>de</strong>tte <strong>af</strong>snit følger en kortere re<strong>de</strong>gørelse <strong>af</strong> foreningers tiltrækningskr<strong>af</strong>t, hvor <strong>de</strong>r<br />
re<strong>de</strong>gøres for, hvad foreningerne egentlig hav<strong>de</strong> at tilby<strong>de</strong> medlemmerne (<strong>af</strong>snit 10).<br />
Sidst i specialets an<strong>de</strong>n <strong>de</strong>l giver jeg en vur<strong>de</strong>ring <strong>af</strong>, hvorle<strong>de</strong>s Indre Mission og<br />
grundtvigianismen som bevægelser adskilte sig fra hinan<strong>de</strong>n, og jeg un<strong>de</strong>rsøger om <strong>de</strong>r i<br />
virkelighe<strong>de</strong>n var særligt store distinktioner mellem <strong>de</strong> to <strong>religiøse</strong> retninger i <strong>Herning</strong> (<strong>af</strong>snit 11).<br />
Hernæst fremsættes en kort perspektivering <strong>af</strong> udviklingen i <strong>Herning</strong> fra <strong>omkring</strong> 1905 og frem til i<br />
dag med særlig fokus på foreningslivet og <strong>de</strong>n efterhån<strong>de</strong>n bilagte strid mellem missionsfolkene og<br />
grundtvigianerne (<strong>af</strong>snit 12).<br />
Specialet <strong>af</strong>sluttes med en sammenfatning og konklusion efterfulgt <strong>af</strong> <strong>de</strong>t engelske summary<br />
(<strong>af</strong>snit 13-14).<br />
5