En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
eligiøs art, men udvikle<strong>de</strong> og omforme<strong>de</strong> sig, så også aspekter som filantropi, læring og oplysning,<br />
økonomi, opdragelse og meget an<strong>de</strong>t fik betydning.<br />
Udover <strong>de</strong> tidligere nævnte <strong>religiøse</strong> tiltag var <strong>de</strong>r i <strong>Herning</strong> i <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>rsøgte perio<strong>de</strong> utallige<br />
andre ån<strong>de</strong>lige initiativer og udspil, eksempelvis <strong>de</strong> <strong>år</strong>ligt tilbageven<strong>de</strong>n<strong>de</strong> vennemø<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r første<br />
gang <strong>af</strong>holdtes i <strong>Herning</strong> <strong>de</strong>n 22. september 1888, og som i <strong>de</strong> efterfølgen<strong>de</strong> <strong>år</strong> fandt sted bå<strong>de</strong> for<strong>år</strong><br />
og efter<strong>år</strong>. Mø<strong>de</strong>rne blev hurtigt et tilløbsstykke, og selvom mø<strong>de</strong>rne primært henvendte sig til<br />
egnens grundtvigianere, <strong>de</strong>ltog også mange missionsfolk. 132 Vennemø<strong>de</strong>rne, <strong>de</strong>r med folkelige og<br />
kirkelige foredrag fokusere<strong>de</strong> på ”Oplysning, Opbyggelse og Velsignelse paa Troens Grund”,<br />
begyndte altid med en gudstjeneste, <strong>de</strong>r blev <strong>af</strong>holdt i højskolehjemmet, realskolen eller i Bethania,<br />
men hurtigt var tilslutningen så stor, at begivenhe<strong>de</strong>n måtte flyttes til kirken. 133 Artikler i <strong>Herning</strong><br />
Folkeblad vidner om <strong>de</strong> velbesøgte mø<strong>de</strong>r, hvor antallet <strong>af</strong> <strong>de</strong>ltagere gang på gang nærme<strong>de</strong> sig<br />
800-900 <strong>de</strong>ltagere i <strong>år</strong>hundre<strong>de</strong>ts sidste <strong>år</strong>, mens man efter 1900 ofte så en tilslutning på 1100-1200<br />
mand, og <strong>de</strong>t var såle<strong>de</strong>s en ganske stor an<strong>de</strong>l <strong>af</strong> byens indbyggere, <strong>de</strong>r tog <strong>de</strong>l i mø<strong>de</strong>rne. 134 Også<br />
<strong>de</strong> <strong>år</strong>lige missionsuger, <strong>de</strong>r første gang så dagens lys i 1897, samt flere andre foreninger såsom Blaa<br />
Kors hav<strong>de</strong> <strong>de</strong>res virke og bidrog til en omfatten<strong>de</strong> religiøs aktivitet i byen. 135<br />
Oprin<strong>de</strong>ligt synes missionsfolkene at have udgjort en overvægt i byens <strong>religiøse</strong> liv med<br />
hensyn til antallet <strong>af</strong> foreninger og aktiviteter, men efter <strong>år</strong> 1900 vokse<strong>de</strong> <strong>de</strong>n grundtvigske<br />
bevægelse bety<strong>de</strong>ligt og befæste<strong>de</strong> efterhån<strong>de</strong>n sin position i <strong>Herning</strong> med blandt an<strong>de</strong>t oprettelsen<br />
<strong>af</strong> valgmenighe<strong>de</strong>n, og senere hen også med etableringen <strong>af</strong> friskolen i 1908. Såle<strong>de</strong>s hav<strong>de</strong> <strong>de</strong> to<br />
<strong>religiøse</strong> retninger efterhån<strong>de</strong>n placeret sig solidt på <strong>Herning</strong>egnen, og i læng<strong>de</strong>n kunne egentlige<br />
brydninger mellem <strong>de</strong> to fraktioner ikke undgås.<br />
7. Stridighe<strong>de</strong>rne mellem missionsfolkene og grundtvigianerne<br />
I løbet <strong>af</strong> 1880’erne og 1890’erne var modsætningerne mellem grundtvigianerne og missions-<br />
folkene i <strong>Herning</strong> taget til. Etableringen <strong>af</strong> <strong>de</strong> mange forskelligarte<strong>de</strong> foreninger og forsamlinger,<br />
samt ikke mindst <strong>de</strong> fysiske arkitektoniske udtryk i form <strong>af</strong> missionshus, højskolehjem og<br />
missionshotel gjor<strong>de</strong> <strong>de</strong> <strong>religiøse</strong> skel endnu ty<strong>de</strong>ligere.<br />
132<br />
På samme må<strong>de</strong> <strong>de</strong>ltog mange grundtvigianere i <strong>Herning</strong> Kirkes gudstjenester, selvom P. G. Koch, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> sit<br />
virke som præst i kirken 1889-1900, var <strong>af</strong> indremissionsk overbevisning. Ne<strong>de</strong>rgaard, 1963, p. 752.<br />
133<br />
Bethania lag<strong>de</strong> kun grund til Vennemø<strong>de</strong>rne i <strong>de</strong>n perio<strong>de</strong>, hvor Missionshuset tjente som kirke un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n nye kirkes<br />
opførelse (1888-1889).<br />
134<br />
<strong>Herning</strong> Folkeblad, 6/9 1889, 20/4 1898, 13/10 1905, 12/10 1906.<br />
135 Ne<strong>de</strong>rg<strong>år</strong>d, 1963, p. 753.<br />
41