En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
6. De <strong>religiøse</strong> <strong>strømninger</strong> i <strong>Herning</strong> med fokus på Indre Mission og<br />
grundtvigianismen<br />
I <strong>Herning</strong> by og omegn var <strong>de</strong>r gennem 1800-tallet spredte <strong>religiøse</strong> forsamlinger, handlinger og<br />
begivenhe<strong>de</strong>r <strong>af</strong> forskellig art. Men <strong>de</strong>t var først fra 1880’erne og frem, at disse <strong>religiøse</strong><br />
<strong>strømninger</strong> for alvor begyndte at bre<strong>de</strong> sig og spille en <strong>af</strong>gøren<strong>de</strong> rolle for udviklingen i områ<strong>de</strong>t.<br />
Såle<strong>de</strong>s begyndte flere og flere mennesker at slutte sig sammen og organisere sig på forskellig vis<br />
ved dannelsen <strong>af</strong> eksempelvis missionshuset og højskolehjemmet. Ved tilslutning til byens <strong>religiøse</strong><br />
institutioner gav <strong>de</strong> troen<strong>de</strong> hermed <strong>de</strong>res <strong>religiøse</strong> livsanskuelse til ken<strong>de</strong>, og fik samtidig en bedre<br />
mulighed for at støtte op om <strong>de</strong>res foretrukne <strong>religiøse</strong> retning.<br />
Som følge <strong>af</strong> et noget begrænset kil<strong>de</strong>materiale er <strong>de</strong>t dog ikke muligt at behandle alle <strong>de</strong><br />
<strong>religiøse</strong> manifestationer, <strong>de</strong>r eksistere<strong>de</strong> i <strong>Herning</strong> på daværen<strong>de</strong> tidspunkt. Jeg har <strong>de</strong>rfor valgt at<br />
koncentrere mig om <strong>de</strong> foreninger og institutioner, <strong>de</strong>r har efterladt mest kil<strong>de</strong>materiale, og som<br />
samtidig repræsenterer henholdsvis en missionsk og en grundtvigsk livsanskuelse. På <strong>de</strong>n<br />
missionske si<strong>de</strong> fokuserer jeg i <strong>de</strong>t følgen<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s på missionshuset, Blaa Kors, K. F. U. M./K.<br />
samt missionshotellet, mens <strong>de</strong>t grundtvigske liv illustreres ved højskolehjemmet, herun<strong>de</strong>r<br />
sangforeningen og kvin<strong>de</strong>foreningen, samt vennemø<strong>de</strong>rne, ligesom valgmenighe<strong>de</strong>n bliver belyst<br />
mere uddyben<strong>de</strong> længere fremme i <strong>af</strong>snit 7.3. På <strong>de</strong>nne må<strong>de</strong> er flere andre <strong>religiøse</strong><br />
manifestationer <strong>af</strong> såvel missionsk som grundtvigsk art u<strong>de</strong>ladt i <strong>de</strong>nne <strong>un<strong>de</strong>rsøgelse</strong>, eksempelvis<br />
menighedssamfun<strong>de</strong>t (1893), Det danske Missionsselskabs Missionsskole, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> sæ<strong>de</strong> i<br />
<strong>Herning</strong> 1890-1900, og højskolehjemmets ungdomsforening (1911).<br />
6.1. Missionshuset Bethania<br />
Indre Mission og grundtvigianismen gjor<strong>de</strong> sig stærkt gæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> i bå<strong>de</strong> <strong>Herning</strong> by og omegn i<br />
slutningen <strong>af</strong> 1800-tallet og begyn<strong>de</strong>lsen <strong>af</strong> 1900-tallet, og <strong>de</strong> to retninger forsøgte på forskellig vis<br />
at spre<strong>de</strong> <strong>de</strong>res <strong>religiøse</strong> budskaber og opnå støtte til <strong>de</strong>res arbej<strong>de</strong>. Kirken og til <strong>de</strong>ls private hjem<br />
hav<strong>de</strong> i længere tid været centrum for <strong>religiøse</strong> begivenhe<strong>de</strong>r og forsamlinger, men fra 1880’erne<br />
ses <strong>de</strong> første eksempler på, at <strong>de</strong> troen<strong>de</strong> ønske<strong>de</strong>, at <strong>de</strong>t <strong>religiøse</strong> liv i <strong>Herning</strong> skulle være mere<br />
omfatten<strong>de</strong> og organiseret.<br />
Såle<strong>de</strong>s blev <strong>de</strong>r i januar 1881 i en le<strong>de</strong>rartikel i <strong>Herning</strong> Folkeblad opfordret til at <strong>de</strong>ltage i et<br />
mø<strong>de</strong> vedrøren<strong>de</strong> oprettelsen <strong>af</strong> et kristeligt forsamlingshus, i<strong>de</strong>t flere indbyggere ønske<strong>de</strong>, at byen<br />
28