En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
evægelser var, at <strong>de</strong> opstod som følge <strong>af</strong> <strong>de</strong> omfatten<strong>de</strong> samfundsforandringer, <strong>de</strong>r førte til et<br />
bevidsthedsmæssigt skred hos store <strong>de</strong>le <strong>af</strong> befolkningen. 39<br />
Samfundsforandringerne begyndte for alvor tilbage i 1780’erne med landboreformerne,<br />
udskiftningen og opløsningen <strong>af</strong> landsbyfællesskabet samt stavnsbån<strong>de</strong>ts ophævelse. Men <strong>de</strong>t var<br />
først <strong>omkring</strong> midten <strong>af</strong> <strong>de</strong>t 19. <strong>år</strong>hundre<strong>de</strong>, at bevægelserne begyndte at spille en <strong>af</strong>gøren<strong>de</strong> rolle i<br />
samfun<strong>de</strong>t. Årene <strong>omkring</strong> 1840 danne<strong>de</strong> et skel i Danmark, i<strong>de</strong>t lan<strong>de</strong>t da trådte ind i en stærk<br />
vækst, <strong>de</strong>r dog blev <strong>af</strong>brudt i flere omgange. Ikke <strong>de</strong>sto mindre var væksten en realitet, <strong>de</strong>r var<br />
gæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> i alle <strong>de</strong>le <strong>af</strong> samfun<strong>de</strong>t in<strong>de</strong>n for <strong>de</strong>n økonomiske, <strong>de</strong>mogr<strong>af</strong>iske og institutionelle<br />
sfære. 40 Væksten hav<strong>de</strong> baggrund i industrialiseringen i udlan<strong>de</strong>t, <strong>de</strong>r påvirke<strong>de</strong> Danmark gunstigt,<br />
ligesom <strong>de</strong>n generelle landbrugsudvikling og begyn<strong>de</strong>n<strong>de</strong> industrialisering herhjemme hav<strong>de</strong><br />
betydning. På samme må<strong>de</strong> var <strong>de</strong>n øge<strong>de</strong> mobilitet og vandringen fra land til by samt<br />
teknologifremskridtene med blandt an<strong>de</strong>t etableringen <strong>af</strong> jernbanenettet sær<strong>de</strong>les <strong>af</strong>gøren<strong>de</strong> for<br />
lan<strong>de</strong>ts vækst og udvikling. 41 Ligele<strong>de</strong>s blev marke<strong>de</strong>t liberaliseret med næringsloven i 1857/1862,<br />
og efter at købstæ<strong>de</strong>rnes monopol på han<strong>de</strong>l og håndværk nu var brudt, blev <strong>de</strong>r mulighed for en ny<br />
byudvikling på lan<strong>de</strong>t. Udviklingen <strong>af</strong> stationsbyerne var et <strong>af</strong> mange resultater her<strong>af</strong>. 42 Den<br />
<strong>af</strong>gøren<strong>de</strong> politiske ændring skete med indførelsen <strong>af</strong> Grundloven i 1849, hvor enevæl<strong>de</strong>n blev<br />
<strong>af</strong>sk<strong>af</strong>fet, og hvor forenings- og religionsfrihed blev en realitet. 43<br />
Vagn Wåhlin påpeger, at et særligt træk ved <strong>de</strong> omfatten<strong>de</strong> samfundsforandringer i 1800-tallets<br />
Danmark var udviklingen <strong>af</strong> et dobbelt-økonomisk system, <strong>de</strong>r netop ty<strong>de</strong>liggjor<strong>de</strong> forskellene<br />
mellem land og by og <strong>de</strong>rmed også skellene mellem <strong>de</strong> forskellige befolkningsgrupper. 44 Ifølge<br />
Wåhlin un<strong>de</strong>rgik agrarsektoren og urbansektoren hver sin særegne og selvstændige økonomiske<br />
udvikling samtidig med, at <strong>de</strong>r løben<strong>de</strong> foregik et stadigt vekselspil mellem <strong>de</strong> to sektorer. 45<br />
Si<strong>de</strong>løben<strong>de</strong> med udviklingen <strong>af</strong> <strong>de</strong>t dobbelt-økonomiske system udvikle<strong>de</strong>s også et dobbelt<br />
i<strong>de</strong>ologisk og kulturelt system med eget særegent ver<strong>de</strong>nsbille<strong>de</strong> og kultursystem. Netop Indre<br />
Mission og grundtvigianismen er eksempler på to forskelligarte<strong>de</strong> enhe<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r leve<strong>de</strong> i et vekselspil<br />
med hinan<strong>de</strong>n med hver sin særegne kultur og organisering i bå<strong>de</strong> <strong>de</strong>n urbane og <strong>de</strong>n agrare<br />
39 Lauridsen, 1984, p. 153.<br />
40 Hyldtoft, 1999, p. 9.<br />
41 Hyldtoft, 1999, p. 55.<br />
42 Eriksen, 1996, p. 25.<br />
43 Hvidt, 1993, p. 95.<br />
44 Jeg har valgt at medtage <strong>de</strong>tte aspekt for netop at ty<strong>de</strong>liggøre og un<strong>de</strong>rstrege, at <strong>de</strong>r var en <strong>af</strong>gøren<strong>de</strong> distinktion<br />
mellem <strong>de</strong> to områ<strong>de</strong>r, hvorfor jeg mener, at <strong>de</strong>t er <strong>af</strong>gøren<strong>de</strong> at skelne mellem urban- og agrarsektoren, såvel som<br />
disses forskellige befolkningsgrupper.<br />
45 Wåhlin, 1979, p. 134f.<br />
21