En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
vedhol<strong>de</strong>n<strong>de</strong> og har fået fastere rammer <strong>omkring</strong> arbejdsgangen. Idéerne er blevet mere præcise<br />
med færre tilfældige og målløse tiltag, og organiseringen er blevet klarere med et ty<strong>de</strong>ligt regelsæt<br />
såvel som taktik og disciplin.<br />
I <strong>de</strong>n tredje fase <strong>af</strong> <strong>de</strong> folkelige bevægelsers udvikling er foreningerne efterhån<strong>de</strong>n blevet<br />
institutionaliseret med en fast struktur og le<strong>de</strong>lse. De fleste mål, <strong>de</strong> involvere<strong>de</strong> har kæmpet for, er<br />
nu opnået, og <strong>de</strong> eventuelle oppositionelle kræfter, <strong>de</strong>r tidligere var til ste<strong>de</strong>, er sandsynligvis<br />
forsvun<strong>de</strong>t eller blevet integreret i <strong>de</strong>t omgiven<strong>de</strong> samfund. Denne fase er ofte præget <strong>af</strong> træghed og<br />
inerti, fordi <strong>de</strong> fleste mål nu er indfriet. I tredje fase opretter mange foreninger <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n<br />
ungdomsorganisationer for at skabe kontinuitet og oplære kommen<strong>de</strong> generationer i foreningens<br />
virke og livssyn. Derudover er fællesskabet og <strong>de</strong>n stærke gruppefølelse alt<strong>af</strong>gøren<strong>de</strong> for<br />
foreningens vi<strong>de</strong>re eksistens.<br />
Ifølge Blumer eksisterer <strong>de</strong>r såle<strong>de</strong>s nogle faste rammer og faser <strong>omkring</strong> udviklingen <strong>af</strong><br />
folkelige og sociale bevægelser uanset geogr<strong>af</strong>isk og tidsmæssig placering. Hvorle<strong>de</strong>s <strong>de</strong>nne<br />
faseudvikling foregik i forbin<strong>de</strong>lse med <strong>de</strong> <strong>religiøse</strong> <strong>strømninger</strong> i <strong>Herning</strong> vil blive gennemgået<br />
længere fremme i <strong>af</strong>snit 8.<br />
5. De folkelige bevægelser i Danmark i 1800-tallet<br />
5.1. Foreningsti<strong>de</strong>n<br />
I Danmark var befolkningen i 1800-tallet vidne til opkomsten <strong>af</strong> utallige foreninger og bevægelser<br />
rundt <strong>omkring</strong> i lan<strong>de</strong>t. Fremvæksten <strong>af</strong> disse foreninger og bevægelser hav<strong>de</strong> baggrund i <strong>de</strong>n<br />
gennemgriben<strong>de</strong> udvikling og mo<strong>de</strong>rnisering, som lan<strong>de</strong>t gennemgik i løbet <strong>af</strong> 1700- og 1800-tallet.<br />
Bå<strong>de</strong> på <strong>de</strong>t økonomiske, politiske, sociale, kulturelle og <strong>religiøse</strong> områ<strong>de</strong> skete <strong>de</strong>r <strong>af</strong>gøren<strong>de</strong><br />
ændringer på samfundsplanet såvel som i hverdagslivet. 1800-tallets Danmark var præget <strong>af</strong><br />
omfatten<strong>de</strong> samfundsforandringer i takt med <strong>de</strong>t feudale standssamfunds opløsning og <strong>de</strong>t<br />
begyn<strong>de</strong>n<strong>de</strong> klassesamfund. Især i perio<strong>de</strong>n 1840-1850 un<strong>de</strong>rgik lan<strong>de</strong>t store forandringer, og i <strong>de</strong>t<br />
tidsrum begyndte <strong>de</strong> store folkelige, sociale og ån<strong>de</strong>lige bevægelser - såsom Indre Mission og<br />
grundtvigianismen - at få betydning for samfundsudviklingen. Udover <strong>de</strong> <strong>religiøse</strong> bevægelser Indre<br />
Mission og grundtvigianismen, <strong>de</strong>r bygge<strong>de</strong> på et ån<strong>de</strong>ligt fællesskab, opstod i 1800-tallets sidste<br />
<strong>år</strong>tier adskillige andre bevægelser med i<strong>de</strong>ologiske, materielle eller sociale formål, som eksempelvis<br />
an<strong>de</strong>lsbevægelsen, <strong>af</strong>holdsbevægelsen og <strong>de</strong>n senere arbej<strong>de</strong>rbevægelse. Fælles for <strong>de</strong> mange<br />
20