En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
at lave et groft skøn herfor. Dette aspekt ven<strong>de</strong>r jeg senere tilbage til i <strong>af</strong>snit 9, hvor vækkelsens<br />
sociale profil i <strong>Herning</strong> vil blive diskuteret y<strong>de</strong>rligere.<br />
4.3. Blumer: Bevidstgørelse, organisering og institutionalisering<br />
Den amerikanske forsker Herbert Blumer har med sit bidrag i bogen ”Studies in Social Movements”<br />
un<strong>de</strong>rsøgt sociale bevægelsers udvikling og karakteristika. Blumer <strong>de</strong>finerer sociale bevægelser<br />
som kollektive foretagen<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r ønsker en ny livsor<strong>de</strong>n, og som er karakteriseret ved et fælles<br />
værdisystem, en fællesskabsfølelse og en særlig organisationsstruktur. 37 <strong>En</strong> social bevægelse har<br />
ligele<strong>de</strong>s et vel<strong>de</strong>fineret mål, som <strong>de</strong>n forsøger at nå, og i forlængelse her<strong>af</strong> dannes forskellige<br />
traditioner, værdisæt, filosofier og regelsæt. Løben<strong>de</strong> udvikles bevægelsens kultur og organisering,<br />
hvor organiseringen i begyn<strong>de</strong>lsen er ringe og u<strong>de</strong>n fast form, men efterhån<strong>de</strong>n skabes faste rammer<br />
og traditioner si<strong>de</strong>løben<strong>de</strong> med et fast le<strong>de</strong>rskab. <strong>En</strong> social bevægelse gennemløber såle<strong>de</strong>s flere<br />
faser, og ifølge Blumer er <strong>de</strong>r for alle folkelige og sociale bevægelser i <strong>de</strong> fleste vestlige<br />
<strong>de</strong>mokratiske samfund følgen<strong>de</strong> karakteristika ved <strong>de</strong>nne faseudvikling:<br />
Den første fase i forløbet er præget <strong>af</strong> en begyn<strong>de</strong>n<strong>de</strong> bevidstgørelse og vækkelse, <strong>de</strong>r har<br />
grund i <strong>de</strong> omfatten<strong>de</strong> ydre forandringer, som samfun<strong>de</strong>t gennemg<strong>år</strong> i <strong>de</strong>n pågæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> perio<strong>de</strong>, og<br />
hvor hverdagslivet og i høj grad folks bevidsthed bliver påvirket. Her er <strong>de</strong>t især <strong>de</strong> menneskelige<br />
relationer og sociale livssammenhænge <strong>omkring</strong> eksempelvis arbej<strong>de</strong>, fritid og familie, <strong>de</strong>r spiller<br />
ind. Samfundsudviklingen har ført nye former for sociale kontakter og netværk med sig, og folk har<br />
fået en ny bevidsthed og forståelse for hverdagen og samfun<strong>de</strong>t i en større helhed. De strukturelle<br />
ændringer, som samfun<strong>de</strong>t har un<strong>de</strong>rgået, påvirker såle<strong>de</strong>s befolkningens hverdagsliv og tankesæt,<br />
og vil føre til et naturligt bevidsthedsmæssigt skred hos <strong>de</strong> berørte. I begyn<strong>de</strong>lsen er bevægelsen<br />
ringe organiseret, u<strong>de</strong>n en fast form og præget <strong>af</strong> spontanitet og impulsiv opførsel. Folk er rastløse<br />
og modtagelige overfor nye indtryk og påvirkninger, og i <strong>de</strong>nne forbin<strong>de</strong>lse spiller bevægelsens<br />
agitatorer og foregangsmænd ofte en fremståen<strong>de</strong> rolle.<br />
Efter første fase følger organiseringsfasen. 38 Denne an<strong>de</strong>n fase er ken<strong>de</strong>tegnet ved, at <strong>de</strong> idéer<br />
og ønsker, <strong>de</strong>r tidligere er opstået, nu ønskes ført ud i livet på en mere organiseret må<strong>de</strong>. Dette sker<br />
ofte gennem foreningsformen, hvorigennem forskellige interessegrupper kan sk<strong>af</strong>fe sig rå<strong>de</strong>rum og<br />
rå<strong>de</strong>ret i lokalsamfun<strong>de</strong>t såvel som på landsplan. Bevægelsen er nu blevet formaliseret og mere<br />
37<br />
Følgen<strong>de</strong> <strong>af</strong>snit er baseret på: Herbert Blumer: Social Movements, p. 8-29 i: Barry McLaughlin: Studies in social<br />
Movements, 1969.<br />
38<br />
Blumer opererer oprin<strong>de</strong>ligt med 4 faser, men jeg mener ikke, at <strong>de</strong>r er en væsentlig forskel på Blumers fase 2 og 3,<br />
hvorfor jeg i <strong>de</strong>tte <strong>af</strong>snit har valgt at behandle <strong>de</strong>m un<strong>de</strong>r ét i organiseringsfasen.<br />
19