En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
stort set <strong>de</strong> samme befolkningslag. 29 Hermed <strong>af</strong>viser <strong>de</strong> direkte Lindhardts påstan<strong>de</strong> om, at<br />
missionsfolk især var at fin<strong>de</strong> blandt <strong>de</strong> ringere stille<strong>de</strong> befolkningsgrupper, og at g<strong>år</strong>dmandsklassen<br />
primært knytte<strong>de</strong> sig til grundtvigianismen.<br />
Flere <strong>af</strong> <strong>de</strong> nævnte forskere har såle<strong>de</strong>s forsøgt at forklare vækkelsens baggrund, men <strong>de</strong><br />
færreste har differentieret vækkelsens sociale basis i henholdsvis <strong>de</strong>n tidlige kontra <strong>de</strong>n senere<br />
perio<strong>de</strong>. Wåhlin og Bundsgaard er dog undtagelser i <strong>de</strong>nne sammenhæng, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong> un<strong>de</strong>rstreger, at<br />
<strong>de</strong>r skete en gradvis ændring i <strong>de</strong> vaktes sociale baggrund. Wåhlin påpeger, at <strong>de</strong> indremissionske<br />
fra 1850’erne hav<strong>de</strong> tilslutning fra især fiskere, landhåndværkere og husmænd, mens<br />
grundtvigianismen fik støtte fra især g<strong>år</strong>dmæn<strong>de</strong>ne. På <strong>de</strong>tte punkt er han hermed enig med blandt<br />
andre Lindhardt, men Wåhlin pointerer, at <strong>de</strong>r efterfølgen<strong>de</strong> skete et skred i <strong>de</strong>n sociale<br />
organisering, såle<strong>de</strong>s at tilslutningen til bå<strong>de</strong> Indre Mission og grundtvigianismen fra 1880’erne<br />
ændre<strong>de</strong> karakter, hvor primært g<strong>år</strong>dmandslag og <strong>de</strong>n nye <strong>de</strong>l <strong>af</strong> mellemklassen nu tilslutte<strong>de</strong> sig <strong>de</strong><br />
<strong>religiøse</strong> retninger. 30<br />
I lokalstudier fra Koldingegnen fremdrager Bundsgaard ligele<strong>de</strong>s, at <strong>de</strong>n tidlige vækkelse<br />
hav<strong>de</strong> en større social bred<strong>de</strong>, og at Indre Mission og grundtvigianismen vandt indpas i omtrent <strong>de</strong><br />
samme befolkningslag. Samtidig påpeger hun, at <strong>de</strong>r skete en gradvis indsnævring i <strong>de</strong> vaktes<br />
sociale forankring, såle<strong>de</strong>s at <strong>de</strong>n <strong>religiøse</strong> vækkelses sociale sammensætning fra 1880’erne blev<br />
mere homogen. 31<br />
Dele <strong>af</strong> <strong>de</strong>n nyere forskning viser såle<strong>de</strong>s, at <strong>de</strong>n stereotype opfattelse <strong>af</strong> grundtvigianerne som<br />
g<strong>år</strong>dmænd og missionsfolk som husmænd skal revi<strong>de</strong>res, ligesom <strong>de</strong>t er <strong>af</strong>gøren<strong>de</strong> tidsmæssigt at<br />
differentiere vækkelsens sociale baggrund.<br />
Netop gennem lokalstudier er <strong>de</strong>t muligt at un<strong>de</strong>rsøge disse forhold nærmere og <strong>de</strong>rmed gøre<br />
op med stereotype opfattelser, <strong>de</strong>r skærer vækkelserne over én kam. I <strong>de</strong>t store hele mangler endnu<br />
sådanne lokalstudier, <strong>de</strong>r kan give et fyl<strong>de</strong>stgøren<strong>de</strong> indtryk <strong>af</strong> forhol<strong>de</strong>ne. Med blandt andre<br />
Bundsgaards og Lauridsens lokalstudier er enkelte historikere dog allere<strong>de</strong> kommet et godt stykke<br />
på vej i <strong>de</strong>n vi<strong>de</strong>re forskning.<br />
29 Bundsgaard, 1985, p. 11f.; Lauridsen, 1986, p. 187.<br />
30 Wåhlin, 1982, p. 107.<br />
31 Bundsgaard, 1984, p. 13.<br />
17