En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
En undersøgelse af de religiøse strømninger i Herning omkring år ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
områ<strong>de</strong>r primært har været knyttet til udviklingen in<strong>de</strong>n for dansk landbohistorie. 20 Historikeren<br />
Sidsel Eriksen tilslutter sig på samme må<strong>de</strong> <strong>de</strong>tte synspunkt og pointerer, at:<br />
”Mens vi ved en <strong>de</strong>l om <strong>de</strong> folkelige bevægelser på lan<strong>de</strong>t i forrige <strong>år</strong>hundre<strong>de</strong> [19.<br />
<strong>år</strong>hundre<strong>de</strong>, red.], er bevægelsernes udvikling i byerne et mere uudforsket områ<strong>de</strong>,<br />
som dog ikke <strong>de</strong>sto mindre er <strong>af</strong> stor betydning for forståelsen <strong>af</strong> <strong>de</strong>n kirkelige<br />
udvikling i <strong>de</strong>tte <strong>år</strong>hundre<strong>de</strong> [20. <strong>år</strong>hundre<strong>de</strong>, red.].” 21<br />
Der eksisterer hermed to overordne<strong>de</strong> problemstillinger, som jeg i <strong>de</strong>t følgen<strong>de</strong> vil diskutere<br />
nærmere:<br />
1) Den manglen<strong>de</strong> forskningsmæssige adskillelse <strong>af</strong> <strong>de</strong> vaktes sociale basis i henholdsvis <strong>de</strong>n<br />
tidlige og <strong>de</strong>n senere vækkelse.<br />
2) Forskernes fokus på vækkelsen i <strong>de</strong> agrare miljøer og manglen på samme i <strong>de</strong> urbane<br />
miljøer.<br />
4.2.1. Vækkelsens sociale baggrund<br />
P. G. Lindhardts ”Vækkelse og kirkelige retninger”, <strong>de</strong>r første gang udkom i 1951, repræsenterer i<br />
sær<strong>de</strong>leshed <strong>de</strong>n socioøkonomiske forskningstradition. 22 Heri argumenterer Lindhardt, at <strong>de</strong><br />
økonomiske og sociale reformer i slutningen <strong>af</strong> 1700-tallet og i løbet <strong>af</strong> 1800-tallet var<br />
forudsætninger for vækkelsesbevægelserne. Reformerne gav nemlig store <strong>de</strong>le <strong>af</strong> befolkningen,<br />
herun<strong>de</strong>r især bøn<strong>de</strong>rne, øget økonomisk og politisk selvstændighed, og et udtryk herfor blev<br />
bøn<strong>de</strong>rnes personligt valgte kristendomsforståelse. Samtidig hæv<strong>de</strong>r Lindhardt, at<br />
grundtvigianismen med sin lyse kristendomstro og sit positive menneskesyn var en naturlig i<strong>de</strong>ologi<br />
for <strong>de</strong>n ekspan<strong>de</strong>ren<strong>de</strong> g<strong>år</strong>dmandsklasse, mens <strong>de</strong>t mere mørke og pessimistiske kristendomssyn,<br />
<strong>de</strong>r var til ste<strong>de</strong> hos <strong>de</strong> indremissionske, appellere<strong>de</strong> mere til <strong>de</strong> ringere stille<strong>de</strong> befolkningsgrupper<br />
såsom husmænd og daglejere. Såle<strong>de</strong>s var Indre Missions sociale basis ifølge Lindhardt primært at<br />
fin<strong>de</strong> i <strong>de</strong>n agrare un<strong>de</strong>rklasse, mens grundtvigianernes sociale basis hovedsageligt var personer fra<br />
<strong>de</strong>n agrare mellemklasse. 23<br />
20 Bundsgaard, 1985, p. 9.<br />
21 Eriksen, 1996, p. 179.<br />
22 P. G. Lindhardt: Vækkelse og kirkelige retninger. Den udgave, <strong>de</strong>r her benyttes, er <strong>de</strong>n revi<strong>de</strong>re<strong>de</strong> udgave fra 1959.<br />
23 Lindhardt, 1959, p. 56f., 83, 114ff.<br />
15