Dansk Friluftsliv nr. 85
Dansk Friluftsliv nr. 85
Dansk Friluftsliv nr. 85
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
FOrKlArIng Og FOrsTåelse<br />
Af Henning Eichberg, Professor, Institut for Idræt og Biomekanik,<br />
heichberg@health.sdu.dk<br />
TO FOrsKnIngsVeje MeD FrIluFTslIV<br />
sOM cAse<br />
Mennesker bevæger sig i naturen – vandrende, cyklende,<br />
i båd, med telt, med hund, med familie, alene,<br />
mænd, kvinder, fiskende, jagende, overnattende …<br />
– det ser ud som noget faktuelt. Friluftsforskningen<br />
har visse traditioner til at registrere og måle disse bevægelsesmåder.<br />
Og man prøver at forklare dem.<br />
Menneskene kunne bevæge sig i naturen – det er noget<br />
potentielt. Potentialerne er det langt mere vanskeligt at<br />
måle – eller umuligt.<br />
Og menneskenes muligheder med at bevæge sig i naturen<br />
er begrænsede. Barriererne fører hen til modsætningsforhold<br />
og konflikter - omkring adgang til<br />
naturen og hvem der har magten over naturen, omkring<br />
kulturelle traditioner og innovationer etc. Her<br />
- i det ikke-mulige eller ikke-endnu-mulige - bliver det<br />
endnu vanskeligere at måle. Vi bevæger os i humanvidenskabernes<br />
felt, hvor vi kan eller skal forstå.<br />
Disse spørgsmål fører til et erkendelsesteoretisk problem,<br />
til forholdet mellem forklaring og forståelse.<br />
Forskeren prøver ofte naivt at »forklare« bestemte observerede<br />
fænomener, men forklaringsbegrebet driller.<br />
Den bruges til dels i en common-sense-betydning,<br />
hvor forklaring ikke er noget andet end dybere indsigt,<br />
forståelse eller fortolkning. Børnenes uendelige Hvorfor-spørgsmål<br />
danner grundlag for denne common<br />
sense: Hvorfor er himlen blå? Hvorfor er sne hvid?<br />
Hvorfor er der mænd og kvinder i verden? Børnene<br />
vil forstå verdenen.<br />
Men i videnskabsteorien har »forklaring« en mere præcis<br />
og elaboreret betydning, der er afledt af naturvidenskabelig<br />
tænkning. Denne betydning af »forklaring« er<br />
langt fra den humanistiske »forståelse« (Seiffert 1969).<br />
Humanistisk forskning er nødt til at være opmærksom<br />
på forskellen mellem de to procedurer at nærme sig et<br />
empirisk fænomen på.<br />
1. cAse: ungDOMsBeVægelser<br />
OMKrIng 1900<br />
Omkring 1900 udfoldede der sig relativt pludseligt<br />
nogle nye fænomener i bevægelseskulturen, som man<br />
ikke havde kendt før:<br />
- de tyske »vandrefugle« og »naturvenner« (Zimmer<br />
1984)<br />
- den amerikanske Woodcraft-bevægelse (Morris<br />
1970) og<br />
- de britiske spejdere eller Scouts (Springhall 1977)<br />
- nordiske og især norske friluftsaktiviteter.<br />
De fleste af disse ungdoms-, vandre- og friluftskulturer<br />
blev kaldt »bevægelser«, dvs. de betragtedes som mere<br />
end bare organisationer eller nye praksisformer. Især<br />
den tyske »ungdomsbevægelse« havde stor virkning<br />
gennem 1900-tallet. Samtidig frembragte de forskellige<br />
former i omgang med naturen (Eichberg/Jespersen<br />
1986). Forskellene mellem de modsætningsfulde friluftsbevægelser<br />
fra 1900 kan sammenlignes med visse<br />
nyere differentieringer, som har vist sig i friluftslivet<br />
fra 1970’erne og frem: mellem »primitiv« nordisk friluftsliv<br />
og adventure race (Andkjær 2008).<br />
2. FOrKlArIng Og FAKTOrer<br />
Hvordan kan man forklare denne praktisk-kulturelle<br />
innovation fra 1900 – og kan man forklare den?<br />
Den scientistiske tilgang til et fænomen, især i naturvidenskaberne,<br />
men også i nogle samfundsvidenskaber,<br />
følger spørgsmålet: Hvorfor? Man leder efter en kausal<br />
begrundelse og operationaliserer forklaringsprocessen<br />
ved at reducere kompleksiteten og at isolere enkelte<br />
»faktorer«, typisk i en kunstig laboratoriumssituation.<br />
Blandt disse faktorer prøver man at prioritere de mest<br />
sandsynlige forklaringer. Forklaringen følger principielt<br />
en lineær logik: Det empiriske fænomen er virkning<br />
af en årsag. Hvis faktor A, så fænomen B.<br />
A B<br />
En søgen efter forklaring kender man også fra humanistisk<br />
forskning. <strong>Friluftsliv</strong>ets pludselige forandringer<br />
og differentieringer omkring 1900 har man f.eks.<br />
prøvet at forklare på lignende måder. To forklaringer<br />
har nok domineret feltet, den personhistoriske og den<br />
politiske:<br />
- Ud fra person- og idéhistorien: Den britiske officer<br />
Baden-Powell havde en idé, og den blev til spejderbevægelsen.<br />
Det er spejderhistoriografiens mainstream.<br />
Men man kan kritisk spørge efter, om det nu