Berättelser om handel och sjöfart år 1879 från de förenade rikenas ...
Berättelser om handel och sjöfart år 1879 från de förenade rikenas ...
Berättelser om handel och sjöfart år 1879 från de förenade rikenas ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
378<br />
<strong>och</strong> jemnt hvad utskyl<strong>de</strong>rna kun<strong>de</strong> inbringa <strong>och</strong> <strong>de</strong> på öfverskottet grunda<strong>de</strong> löften<br />
af intet praktiskt vär<strong>de</strong>. Hvad Cyperns <strong>och</strong> Kumiliens tribut beträffar, så uppg<strong>år</strong><br />
<strong>de</strong>n förra, allt inberäknadt, till knappt £ 100,000, <strong>och</strong> <strong>de</strong>n senare är beroen<strong>de</strong><br />
af så många konjunkturer att, för <strong>de</strong>n närmaste framti<strong>de</strong>n åtminstone,<br />
ingen säker ink<strong>om</strong>st är att <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> p<strong>år</strong>äkna.<br />
Att allmänna meningen, såväl här s<strong>om</strong> i vestra Europa, äfven uppfattat<br />
saken på <strong>de</strong>tta sätt, framg<strong>år</strong> <strong>de</strong>raf, att börsnoteringarne af statspapperskursen<br />
ingalunda berörts af <strong>de</strong>kretet. Innehafvarne af 1862 <strong>år</strong>s statsobligationer hafva<br />
<strong>de</strong>remot protesterat emot <strong>de</strong> indirekta kontributionernas öfverlåtan<strong>de</strong> till inhemska<br />
fordringsegare, då <strong>de</strong> anse sig kunna, enligt vid näm<strong>de</strong> låns upptagan<strong>de</strong><br />
foga<strong>de</strong> bestämmelser, göra särskildt anspråk härpå. Till engelska ambassa<strong>de</strong>ns<br />
med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong> här<strong>om</strong> har Porten svarat, att åtgär<strong>de</strong>n varit en oundviklig nödvändighet,<br />
ett nödtvungct mått s<strong>om</strong> statens behof <strong>och</strong> <strong>de</strong>t allmänna bästa påkallat.<br />
Emellertid har regeringen åter k<strong>om</strong>mit i <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbar besittning af tullink<strong>om</strong>sterna.<br />
Detta har visserligen något förbättrat finans<strong>de</strong>partementets situation,<br />
men ingalunda afhjelpt alla behofven. Proviantmästarnes räkningar äro<br />
ännu för <strong>de</strong>t mesta ouppgjorda, <strong>och</strong> måste <strong>de</strong>ssa nöja sig med mindre utbetalningar.<br />
Med embetsmännens lön är äfven <strong>de</strong>partementet 6 å 8 måna<strong>de</strong>r på<br />
rest, <strong>och</strong> civillistan, s<strong>om</strong> skulle <strong>från</strong> <strong>de</strong> frigjorda tullmedlen erhålla 22,000<br />
turkiska £ i måna<strong>de</strong>n — 15,000 till civillistans administration samt 7,000 till<br />
sultanens privatkassa — tyckes äfven hafva erfarit dröjsmål i inbetalningarne,<br />
<strong>om</strong> man f<strong>år</strong> döma <strong>de</strong>raf, att nämda administration fått un<strong>de</strong>rhandla <strong>om</strong> ett lån<br />
<strong>från</strong> en lokalbank af 60,000 turk. £, betalbara i månatliga summor af £ 5,000<br />
<strong>och</strong> återgälda<strong>de</strong> i vexlar på tullkammaren.<br />
I <strong>de</strong>n af budgetk<strong>om</strong>missionen nyligen utgifna rapport öfver budgeten för<br />
ingångna finans<strong>år</strong>et 1880—81 uppskattas utgifterna till turk. £ 22,000,000<br />
samt ink<strong>om</strong>sterna till turk. £ 16,500,000. Då ink<strong>om</strong>sterna äfven före kriget <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong>rpå följan<strong>de</strong> afträdclser sällan uppnått en sådan summa, men <strong>de</strong>remot uppskatta<strong>de</strong>s<br />
af <strong>de</strong>n blanda<strong>de</strong> europeiska finansk<strong>om</strong>missionen i fjol till cirka turk.<br />
£ 14,000,000; kan man ej tillerkänna <strong>de</strong>ssa budgetuppgifter någon tillförlitlighet.<br />
Hur <strong>de</strong>t än må vara, ett är dock säkert, att man g<strong>år</strong> en ny <strong>och</strong> oundviklig<br />
statsbrist till mötes.<br />
Till ytterligare lättan<strong>de</strong> af statskassans betryck har Porten funnit sig<br />
föranlåten gen<strong>om</strong> ett nyligen utfärdadt <strong>de</strong>kret <strong>de</strong>monetisera <strong>de</strong> i cirkulation<br />
varan<strong>de</strong> s. k. »metalliqueD-penningarne. Dessa un<strong>de</strong>rhaltiga myntsorter, beståen<strong>de</strong><br />
af en blandning koppar <strong>och</strong> silfver, emittera<strong>de</strong>s straxt efter kriget med Ryssland<br />
1829 i afsigt att kunna indraga en <strong>de</strong>l af guldmynten i cirkulationen för<br />
att <strong>de</strong>rmed betala krigsersättningen till Eyssland. Mellan <strong>år</strong>en 1830—1845<br />
emittera<strong>de</strong>s af <strong>de</strong>ssa myntsorter för en summa af piaster 498,232,430. Deras<br />
indragan<strong>de</strong> har sedan <strong>de</strong>ss flera gånger beslutats, men indragningarne hafva,<br />
enligt myntverkets egen uppgift, endast uppgått till 121,190,882 piaster. En<br />
summa af 377,041,547 piaster var <strong>de</strong>rför ännu i <strong>om</strong>lopp. I vexling mot gul<strong>de</strong>ller<br />
silfverpenningar ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>ssa myntsorter en <strong>de</strong>preciation af cirka 20 %.<br />
Då skatterna m. m. inbetaltes i sådant mynt var statskassan un<strong>de</strong>rkastad en<br />
förlust af 20 % å sina ink<strong>om</strong>ster. Ett <strong>de</strong>n 1 innevaran<strong>de</strong> mars månad utfärdadt<br />
<strong>de</strong>kret bestämmer emellertid, att <strong>de</strong>ssa myntsorter skola hädanefter<br />
vägras vid statsverken. Tvångskursen försvinner härigen<strong>om</strong> <strong>och</strong> myntet vägras<br />
äfven i <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n. Kuräen har fallit 300 % <strong>och</strong>, sås<strong>om</strong> hän<strong>de</strong> med pappersmyntet<br />
i fjol, k<strong>om</strong>ma äfven <strong>de</strong>ssa metallmyntsorter-att snart upphöra helt <strong>och</strong><br />
hållet att vara betalningsme<strong>de</strong>l. Deras reela vär<strong>de</strong> är knappt Vt a f n<strong>om</strong>inela<br />
vär<strong>de</strong>t. Förlusten, beräknad till närmare 2 l /t mill. £ sterl. faller sålunda på<br />
folket, liks<strong>om</strong> hän<strong>de</strong> vid pappersmyntets <strong>de</strong>monetiseran<strong>de</strong> i fjol. Åkerbruks-