Berättelser om handel och sjöfart år 1879 från de förenade rikenas ...
Berättelser om handel och sjöfart år 1879 från de förenade rikenas ...
Berättelser om handel och sjöfart år 1879 från de förenade rikenas ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
245<br />
stor <strong>och</strong> no<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et representeras af <strong>de</strong>n ansenliga summan af<br />
115 millioner pund sterling. I afdrag härpå är att anföra hvad s<strong>om</strong> vunnits<br />
gen<strong>om</strong> skeppsfrakter i utländsk fart, gen<strong>om</strong> export af mynta<strong>de</strong> metaller, gen<strong>om</strong><br />
försäljning af fartyg å utländsk ort samt gen<strong>om</strong> räntor af utländska tillgodohavan<strong>de</strong>n<br />
i statslån o. d. Hvad <strong>de</strong>ssa konton uppgå till kan icke angifvas,<br />
men <strong>de</strong>t sistnämnda <strong>och</strong> största af <strong>de</strong>m har utan tvifvel på <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en<br />
un<strong>de</strong>rgått en betydlig minskning, efter hand s<strong>om</strong> britiskt kapital efter dyrköpt<br />
erfarenhet dragit sig tillbaka <strong>från</strong> tvifvelaktiga utländska placeringar.<br />
Den allvarsamma pröfning, s<strong>om</strong> långa ti<strong>de</strong>r af ekon<strong>om</strong>iskt betryck un<strong>de</strong>rkastat<br />
lan<strong>de</strong>ts hjelpkällor, har <strong>om</strong>si<strong>de</strong>r visat sin verkan äfven på statsink<strong>om</strong>sterna.<br />
Den brist af £ 3,340,000, s<strong>om</strong> visar sig i <strong>de</strong>n parlamentet nyligen<br />
förelagda budgeten, härrör sig uteslutan<strong>de</strong> <strong>från</strong> tull <strong>och</strong> accis. I synnerhet<br />
på sistnämnda titel är bristen mycket betänklig, i <strong>de</strong>t <strong>de</strong>n utgör icke mindre<br />
än £ 1,740,000, jemfördt med nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets uppbörd. Det är ögonskenligt,<br />
att <strong>de</strong> arbetan<strong>de</strong> klasserna slutligen fått känna <strong>de</strong>n h<strong>år</strong>da ti<strong>de</strong>ns betryck<br />
<strong>och</strong> att <strong>de</strong> nödgats inskränka sina behof; <strong>och</strong> då en så stor <strong>de</strong>l af <strong>de</strong>ras<br />
besparingar användts till rusgifvan<strong>de</strong> drycker, är <strong>de</strong>t på <strong>de</strong>tta konto, s<strong>om</strong> nödvändigheten<br />
har framtvingat en ut<strong>om</strong>or<strong>de</strong>ntlig besparing <strong>och</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> förlust<br />
för statsink<strong>om</strong>sterna. Endast på spritvaror utgjor<strong>de</strong> skilna<strong>de</strong>n i tull £ 600,000<br />
<strong>och</strong> i accis £ 800,000. Maltskatten ha<strong>de</strong> inbringat £ 940,000 mindre än<br />
hvad s<strong>om</strong> beräknats. Deremot har förbrukningen af té, kaffe <strong>och</strong> liknan<strong>de</strong><br />
varor icke aftagit. Liks<strong>om</strong> <strong>de</strong>t alltigen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n tillryggalagda perio<strong>de</strong>n har bekräftat<br />
sig, att statsink<strong>om</strong>sterna kunna hålla sig långt efter <strong>de</strong>t en tillbakagång<br />
i vinsten på näringarna inträdt, likaså visar <strong>de</strong>t sig nu, att en längre tid måste<br />
förflyta, innan en förbättring i konjunkturerna begynner att visa sin verkan pä<br />
statsink<strong>om</strong>sterna. Statsutgifterna för nästa statsreglerings<strong>år</strong> äro anslagna till<br />
£ 81,486,000, ink<strong>om</strong>sterna till £ 82,260,000, hvarigen<strong>om</strong> såle<strong>de</strong>s p<strong>år</strong>äknas<br />
ett öfverskott af £ 774.000, härröran<strong>de</strong> väsentligast <strong>från</strong> en tillökning i arfs<strong>och</strong><br />
testamentsskatten. Till betäckan<strong>de</strong> af bristen <strong>från</strong> förra <strong>och</strong> <strong>de</strong>rförutgåen<strong>de</strong><br />
är, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>t hela anslås till öfver 8 millioner, föreslås <strong>de</strong>ls utfärdan<strong>de</strong> af<br />
skattkammarbevis, <strong>de</strong>ls användan<strong>de</strong> af en amorteringsfond, s<strong>om</strong> ha<strong>de</strong> upplagts<br />
till afbetalning af <strong>de</strong>n egentliga statsskul<strong>de</strong>n. Härvid är beräknadt, att hela<br />
bristen skulle vara betäckt <strong>år</strong> 1885.<br />
Tillgången på pengar <strong>och</strong> lifsme<strong>de</strong>l synes gen<strong>om</strong> hela <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et<br />
ha varit synnerligen riklig; <strong>och</strong> <strong>de</strong>t är rimligt nog, att <strong>de</strong>n låga räntan — på<br />
samma gäng s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n var ett uttryck för bristen på användning för kapitalet<br />
— utgjor<strong>de</strong> en sporre till återupptagan<strong>de</strong> af k<strong>om</strong>mersiel <strong>och</strong> industriel verksamhet.<br />
Diskontoräntan i <strong>de</strong>n öppna markna<strong>de</strong>n var i augusti månad så låg<br />
s<strong>om</strong> V8 procent, men steg <strong>de</strong>refter fortfaran<strong>de</strong> <strong>och</strong> var vid <strong>år</strong>ets slut 2 5 /, procent.<br />
Diskonträntan i Bthe Bank of England» var vid <strong>år</strong>ets början 5 procent,<br />
<strong>från</strong> april till oktober 2 procent samt i november <strong>och</strong> <strong>de</strong>cember 3 procent.<br />
Det <strong>om</strong>nämn<strong>de</strong>s i förra <strong>år</strong>sberättelsen, att prisfallet på silfver föranled<strong>de</strong><br />
betänkliga finansiella sv<strong>år</strong>igheter i förhållan<strong>de</strong>t till Indien. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp<br />
inträd<strong>de</strong> en förbättring häri, <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> att silfret, s<strong>om</strong> på v<strong>år</strong>en stod i 49 pence<br />
per uns, vid <strong>år</strong>ets slut stigit till 52 pence — en stegring, s<strong>om</strong> antagligen tillvägabragtes<br />
<strong>de</strong>ls <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong>, att Tyskland hejda<strong>de</strong> sin afsättning af silfver, <strong>de</strong>ls<br />
gen<strong>om</strong> upplifvan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>n österländska ban<strong>de</strong>ln.<br />
Den till stor utsträckning inträffa<strong>de</strong> ruin bland enskil<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> efter Glasgowbankens<br />
fall blef följ<strong>de</strong>n <strong>de</strong>raf, att alla aktioegare ha<strong>de</strong> obegränsad ansvarighet,<br />
framkalla<strong>de</strong> en parlamentsakt, hrilkcn gifver <strong>de</strong> mångtaliga äldre bankinrättningar,<br />
s<strong>om</strong> grundats på samma sätt, tillfälle att åstadk<strong>om</strong>ma en begränsning